97 



convoliUa. En trecljedel finnas fossila i Archipela- 

 gens pliocena lager, blandade nied sydligare arter, 

 bland hvilka Terebra duplicata och Phorus agglu- 

 tinans nu lefva i roda hafvet. J motsvarande lager 

 pa Sicilien finnas allantiska arter, som ej forekorn- 

 nia, hvarken fossila eller lefvande i aegeiska sjon. — 

 Bracliiopoda atta, neml. sju Terebratulae , en Cra- 

 nia. De halla sig pa 25 — 530 faoinars djup, syn- 

 nerligen mellan 70 — 100 bland Nulliporae och Co- 

 raller. T. vitrea gick djupast, men intet lefvande 

 exemplar af nagon art fanns under 105 famnar. T. 

 caput serpentis saknades, likasa Thecidea. — Ace- 

 pliala dimyaria 115 arter, af hvilka tva forut voro 

 kiinda endast sasoni fossila: Solen tenuis, Neaera co- 

 stellata. Fyratiofem na England, sex endast till 

 Portugal. De storre arterna aro for det mesta lit- 

 torala, nagra af de mindre: Ligula profundissima, 

 Kellia abyssicola, som ga pa djupet, aro mycket tai- 

 rika. Isocardia cor, Pholas candidus, Artemis exo- 

 leta, Venus casina, som forekomma lefvande i veslra 

 medelhafvet, och pliocena i archipelagen, saknades 

 lefvande, likasa Diplodonta apicalis, ymnig i archi- 

 pelagens tertiara lager och nu lefvande i roda haf- 

 vet. Trettiosju lefvande sicillska arter, deribland 

 22 oceaniska, uteblefvo. — Acephala monomyaria 

 28 arter, af hvilka 8 aro engelska. Manga arter 

 voro af sardeles ringa storlek , men funnos storre 

 i pliocena bildningarna, och vid draggning fas ett 

 relativt stort antal af doda skal. Tolf el jest me- 

 delhafska arter uteblefvo. — Tre vilkor bestamma 

 hafsdjurens bathymetriska utbredning: klimat, vatt- 

 nets beskaffenhet och djupet. Klimatet ar ganska 

 likformigt i os^tra medelhafvet, och franvaron af 

 vissa arter pa vissa lokaler synes snarast harrora 

 af stromning fran svarta hafvet, som forandrar vatt- 

 Prof lovens Arsb. i843—i844. 7 



