98 



nets beskafFenhet, hvilket iifven synes vara orsaken 

 till den ringa storleken af manga arler. Af sekun- 

 dart inflytande ar boltnens beskafFenhet. Ett kal- 

 kigt sediment, harledt fran den "Scaglia," af hvil- 

 ken sa manga aegeiska strander och oar besta, be- 

 tacker vidstrackt hafsbottnen. Det ar rikt pa mol- 

 lusker. Serpentin deremot synes vara sardeles miss- 

 gynnande for deras utveckling, liksom for land- och 

 sotvattensmollusker (Jfr Forbes Rep. Br. Ass. Birming- 

 ham.) Narheten af floders utlopp ar en annan se- 

 en ndar inflytelse och af vigt att belanka med af- 

 seende pa geologiska forhallanden. Nilen nedfor 

 fropiska land- och sotvattensnackor, liksom kroko- 

 diler och andra sydliga vertebratformer, Donau en- 

 ropeiska snackor, sma odlor o. s. v., och begge- 

 dera spridas pa hafsbottnen med hafskonkylier af 

 enahanda former. 



De bathymetriska zonerna aro i aegeiska sjon , 

 enligt Forbes atta. 1. Litoralzonen, fran ytan till 

 Iva famnars djup. Den erbjuder fbljande underaf- 

 (lelningar: a) Vattenlinien, som pa klippor bebos 

 af Litorina caerulescens, Patella scutellaris, Kellia 

 rubra, Mytilus minimus, Fossarus Adansonii, pa 

 sand af Mesodesma donacilla, pa "mud" af Nassa 

 mutabilis och neritoidea, Cerithium mammillatum, 

 Truncatella truncata och Auriculae. Alia dessa fin- 

 nas i sfor mangd, och af stor geografisk utbred- 

 ning, da atta af dem aro vidt utspridda i atlanti- 

 ska oceanen, och en, Litorina caerulescens fran Tri- 

 stan D'Acunha till Norge. b) Nast under vattenli- 

 neen lefva: i sand, Solen strigilatus, Luciha Des- 

 marestii, Amphidesma sicula, Venerupis decussata, 

 samt atskilliga arter af Donax, Tellina, Venus; i 

 "mud" Lucina lacteaj pa klippor Cardita calycula- 

 ta, Area barbata, Chama gryphoides, Lithodomus, 

 Chiton squamosus, cajetanus. Patella Bonnardi, Fis- 



