102 



poliliska arter, som bebo den ofversta delen af li- 

 loralzonen. Hiiraf kan dragas den slutsatsen, att 

 en arts bathymetriska utbredning motsvarar dess 

 geografiska. Likval gifva de olika zonerna olika 

 procent af olika ordningar, sa att da af celtiska 

 Acepliala forekomma 35 och 30 proc, na bland 

 univalverna holostomata endast litet mer an 13, 

 siphonostomata endast 8, medan aspira i de hogre 

 zonerna utgora 6 proc, i de djupare 3 proc. Tva 

 tabeller upplysa dessa forhallanden, som aro, gan- 

 ska vigtiga for palaeontologien , som af forhallandet 

 mellan de olika ordningarnas art-antal, och i be- 

 traktande af hvilka former som finnas tillsamman, 

 kan sliita sig till olika lagers samtidighet pa olika 

 djup eller deras skilda aldrar. — Fargerna forlialla 

 sig salunda. I djupaste zonen aro skalen livita el- 

 ler genomskinliga, eller fargade i rosenrodt. I 

 sjunde regionen tillkomma de brunroda brachiopo- 

 da, och roda Crustaceer, i den sjette forherrskar 

 enfargadt rodt och gult, i den femte aro arterna 

 tecknade raed fascier eller flackar, tnedan hvita aro 

 sallsynta, i den fjerde ses ofta purpur, och farg- 

 kontraster aro vanliga, i den tredje och andra ses 

 gront och blatt, ofta lifliga , men de skonaste ses 

 i litoralzonen. Det ar ej blott skaltt titan afven 

 djuret, som foreter dessa forhallanden, ty Trochi, 

 som i allmanhet hafva fargrika skal , hafva djuren, 

 i ofre zonerna fargade, pa djupet hvita eller gul- 

 aktiga. Det ar ej eller endast Ijuset, som fram- 

 kallar dessa fiirger, afven fodans art. Nerita viri- 

 dis far sin af den hciggrona Caulerpa prolifera, pa 

 hvilken den heist lefver. Sadant ar ocksa forhal- 

 landet hos OSS med Lacunae. — Djupets atta zoner 

 aro underkastade standiga forandringar, genom bott- 

 nens period iska lyftningar, som maste medfora nya 

 associationei af arter, genom secundara inflytelser af 



