104 



lande, att slagtet bathymetriskt fortgar genom icke 

 identiska men represenlativa arter, aterfinnes, sasom 

 bekant, afven i djurens geografiska iitbredning, till 

 exempel mellan den norra och sodra, den ostra 

 och vestra hernispheren. Men en annan vigtigare 

 anvandning kan goras af denna lag. Samlingen af 

 cosmopolitiska arter vid vatlnets yta, af egna, lo- 

 kala arter i litoralzonen, der celtiska arter aro sall- 

 synta , den tilltagande mangden af dessa alltsoni vi 

 nedstiga, och, nar de aftaga, deras efterfoljd af re- 

 presenlativa former, med nordisk habitus, ymnig- 

 heten af Pteropoda i de lagsta zonerna, samt ar- 

 ternas association i allmanhet, aro facta som bevi- 

 sa, att paralleler i latitud aro aequivalenta med ba- 

 thymetriska zoner, en lag som motsvarar den for 

 landdJLiren gallande, att paralleler i latitud repre- 

 sentera hypsometriska zoner. I begge fallen bibe- 

 halles analogien icke af identiska arter, utan genom 

 representativa former, sa att, ehuru fa identiska nor- 

 diska arter lefva pa de stora djupen, ar dock ha- 

 bitus af dem som lefva der sadan , att de tillsam- 

 mans forete en mera afgjordt nordisk karakter an 

 der inom andra zoner identiska former aro mera 

 ymniga. — Ett maximum af utveckling i tid forete 

 de fa arter, som, hittills kanda endast sasom fossila, 

 aro mycket ymniga i Archipelagens tertiara lager, 

 men mycket siillsynta sasom lefvande. t. ex. Nassa 

 substriata, och sadana, som, sallsynta i dessa lager 

 nu natt sitt maximum af utveckling. Men sadana, 

 forut endast sasom utdoda kanda arter, som nu 

 upptacktes lefvande, voro ganska 1^. De fiesta ar- 

 terna fr&n djupaste zonerna voro antingen forut 

 kanda som lefvande eller nya. Det ar derfore icke 

 att forvanta, att de stora djupen skola atergifva oss 

 de utdoda arterna, sa mycket mitidre som lifvets 

 nollpunkt ej torde vara langt aflagsen. — Om nu 



