112 



toma i kentish raj^, tier dessa "Molluskiter" ym- 

 n'lgt forekomma. A. N. H. XII, 72. Mantell 

 Medals of creation I, 431. 



D'Orbigny framstaller i A. S. N. XIX, 263, en 

 jemforelse mellan sodra Americas Lethea och Eu- 

 ropas. De siluriska aldre lagren aro i s. America 

 utan forsteningar, de yngre bysa arter af Lingula, 

 Orthis, Calymene, Asaplius, analoga eller till och 

 med identiska med Europas. Samnia forliallande 

 ar med de devoniska arterna af Terebratula, Ortliis, 

 Spirifer, med kolbildningens Solarium, Natica, Pe- 

 cten, Trigonia, Terebratula, Ortbis, Spirifer, Pro- 

 ductus. Men de lager, som i s. America kunna 

 banforas till Trias-perioden aro titan forsteningar, 

 ocb af den europeiska jurabildningens sex eller 

 flera skilda faunor ses der endast ovissa spar. Kan- 

 ske var landets yta da ofver bafvets. Med kritfor- 

 mationen framtrader ater en sa afgjord likbet med 

 Europa, att af i Columbien funna forsteningar fran 

 denna period 50 procent aro narslagtade med Pa- 

 riserbiickenets, 20 proc. identiska, medan de vid 

 Magellaens sund likna medelbafs-backenets arter. 

 Det bela bildar, med Europa, en neocomisk fauna, 

 vUstrackt ofver 75 longitudsgrader, fran 54° sydl. 

 lat. till 48° nordl. En enhet i yttre lifsvilkor, som 

 nu icke mera finnes, radde da ofver denna vid- 

 strackta rymd. Sa var det ocksa under siluriska 

 och devoniska perioderna, ocb under juraperioden, 

 ty oxfordsbildningar fmnas identiska i Frankrike 

 och vid Urals norra anda. — Gault saknas i sodra 

 Amerika, ocb Gronsandsbildningen, som upptriider 

 endast inom ringa utsrackning i Cordilleran, bor- 

 jar visa en olikbet i forsteniugarna, som tilltager 

 mot kritbildningens slut, hvilken betecknas af Cordil- 

 lerans upplyftning. Den tertiara perioden foreter 



denna 



