45 

 Vermes Uecent. 



VicI nnturforskaremotet i Milaiio liar Kereboui.- 

 l.ET franistiillt sina aslgter om klasslfikalionen af 

 Vermes. Enligt dessa bora Annellderna irke skiljas 

 fian Leddjuren, emedan de, liksom dessa, haFva 

 ett nervsystein af tva torenade straiigar , ocb en 

 kropp delad i tydliga ringar och satt i rorelse ge- 

 nom muskier som lial'va sina fasten inom dessa 

 ringar. De ofriga masklika djuren, med binart 

 nervsystem, af tva skilda striingar, lopande langs 

 efter sidorna, bora ej forenas med Anneliderna; de 

 tillhora en annan organisationstyp, men inom bvil- 

 ken atskilliga af leddjurens former lornya sig. Guer. 

 Rev. 1845, 54. Jfr forra arsb. p. 68. 



Aiiiiiilati. 



Dorsibrancb iati et Tubicolae. 



QuATPvEFAGES bar studerat neifsystemet bos Anatomi. 

 Eunice, Nereis, Phyllodoce, Aricinella, Glycere. A. 

 S. N. 3 ser. II, 81. 



Krohn bar beskrifvit ogonens byggnad lios en 

 Aleiope, som ban forut, i Fror. Not. XIV, 288 an- 

 selt for en Phyllodoce. Fror. n. Not. XXV, 41. 



Hos en ny art af Ampbicora Ehr.enb. ocb annu 

 en annan siciliansk annelid bar Quatp.efAGES funnit 

 borselorganer, liknande dem bos Molluskerna, ett 

 pa bvarje sida af munnens ring, med flera otoli- 

 tber. Comptes rendues, 1843, II, 320, 1844, II, 195. 



Ofver strukturen af epidermis bos Annelider, 

 se QuATREFAGES, Compies rendus, 184>{, II, 962. 



Quatrefages bar studerat cirkulationen bos 

 Anneliderna. Han fann bos Ampbicora inga kcirl, 

 utan det grona blodet fritt cirkulerande i kropps- 

 balan. Doyeria deremot foretedde ett enkelt rygg- 

 karl. Karllos ar afven Apblebina, bvars ofargade 

 blod drifves fram genom ett system af bladlika 



