87 



tiiren hela sitt inflytanJe; deraf olikheten mellan 

 faunan vid Payta ocli den norr om Rio Janeiro. 

 — Kustens form ar af stort inflytande. Af 95 ge- 

 nera tillhora 50 blott den ena eller andra kusten, 

 medan endast 45 aro gemensamma for bada. De 

 som forherrska a stilla hafvets sida bebo egentligen 

 branta klippstrander, de som finnas endast pa den 

 atlantiska sidan, langgrund sandkust. Platafloden 

 ska 11 ej utofva nagot inflytande pa kustens mollusk- 

 fauna. — Af dessa data drar forf. foljande allmanna 

 satser: 1. Tva forenade haf, skilda genom ett mot 

 polen langt framskjutande, ehuru smalt land, kun- 

 na hafva olika fauhor. 2. I samma haf ocli vid 

 samma continent kan temperaturen bestamma olika 

 faunor, 3. Inom ett omrade af samma temperatur 

 kunna strommar begransa olika faunor. 4. En ar- 

 chipelag, genom en strom isolerad fran narmaste 

 continent kan hafva en belt skiljaktig fauna. 5. 

 Kustens orograflska form kan, mellan nargransande 

 omraden foranleda mer eller mindre skiljaktiga fau- 

 nor. 6. INar samma arter aro utbredda, i samma 

 backen, genom manga latitudsgrader, aro strommar 

 orsaken dertill. 7. Identiska arter inom tv^ nar- 

 gransande backen tillkannage, att dessa hafva sara*- 

 manhang mod hvarandra. 8. Floders utlopp hafva 

 intet inflytande pa de angransande faunorna. — 

 Jemforelsen emellan de bada sidornas nuvarande 

 faunor och dem, som ligga i de undre tertiara 

 lagren a omse sidor om Anderna, visa, att dessa 

 sednare varit i alldeles samma geografiska forhal- 

 landen som de forra, ehuru de afvika fi^n dem 

 specifiskt. Man kan haraf draga den slutsats, att 

 under den tertiara epokens strommar, temperatur 

 och kusternas former hade samma inflytande som 

 nu, och att cordilleran redan da var nog hog for 



