117 



haf, Parisurbacktuels och Mcclelliafvets. I (let loiia 

 voro Gastropoderiia iner ulvecklade au i det sed- 

 nare, der ater Gastropoderna voro det mer an i 

 det forra. Der voro saledes forhallandeii gynnsam- 

 ma for kustdjur, vidstrackta strander, ringa djup, 

 bar mera for pelaglska djur, ett oppet haf ined 

 stort djup. Dessa haf voro sakert i sydvest be- 

 gransade af Pjreneeriias Oolitbildning, da ett fast- 

 land, ty dit stracker sig icke neocomiska formatio- 

 nen. Samma utbredning hade dessa tva haf under 

 epoken for T. albien, men mot dess slut synas de 

 hafva kommit i mera oppet sammanhang. Derpa 

 intradde betydllga niveauforandringar. Ty under 

 den turoniska epoken funnos fyra skilda hafsbiicken 

 inom det nuvarande Frankrikes griinser, de tva of- 

 van niimda, Loire-biickenet, och det Pyreneiska. 

 Dcnna periods slut sammanfaller, enligt Elie de 

 Beaumont och Dufrenoy, med Mont-Viso-systemets 

 uppstigande, och srnoniska perioden visar sig icke 

 mera i Mcdelhafvcls backen, till en ringa del i 

 pyreneer-backenet, men I sin hogsta utveckling i 

 Pariser-trakten, A. S. N. XX, 26. 



Robert bar sett aftryck af en Ammbnit i elt 

 lager, som ban anser tillhora hvita kritans nedre 

 lager. Comptes rend us 1843, II, 1069, 



Geinitz, die Versteinerungen von Kieslings- 

 walda, und ]Nachtrag zur Karakteristik des Sachsisch- 

 Bofnischen Rreidegebirgs, Dresden 1843. 



DOrbigny bar undersokt 43 arter fossila kon- 

 kylier och Echinodermer fran Columbien, hemforda 

 af BoussiNGAULT , och funnit dem med bcstamdhet 

 tillhora kritformationen och dess nedre afdelning, 

 neocomiska bildningen. Detta ofverensstammer med 

 resultatet af L. v. BucHS aldre granskning af HuM- 

 BOT-DTS och Degenhardts fossiler fran samma verlds- 

 del, der Kritformation ar utbredd fran Mexicanska 



