188 



stjelkar lios E. angulata ocli striata. Yotborth bar 

 t'luinit tydliga stjelkar vid Pavvlovsk. Stjelken ai', 

 der den faster sig vid kalken, tjock, at oinkring 

 tolf leder, som iiedat altaga i stoilek, hvarpa (olja 

 flcra andra, aiinii niindre, men Ijingre, slutligen 

 cylindriska leder. Alia lederna aro genomdragna 

 at en rund naringskanal. De forsteningar som 

 ScHLOTHKiM kallade Cornulither anser nu V. for 

 stjelkar af Crinoideer. Bull, de Sit Petersb. X, n:o 

 19; Bull, de la classe physico-mathemalique III, 

 n:o 6. 



Denna upptackt af verkliga armar hos dess^ 

 Crinoideer underkanner v. BucH i sin afhandling: 

 iiber Cystideen, eingeleitet durch die Entwickelung 

 der Eigentbiimlichkeilen von Caryocrinus ornatus 

 Say, eine am 14 Marz 1844 in der kdniglichen 

 Akadeniie der Wissenschaften gelesene Abhandlung, 

 Berlin 1845, mit 2 Tafeln, hvaraf ett utdrag ses i 

 Berliner Bericbt 1844, 1'20. — Caryocrinus Say 

 (Zoological Journ. II, 311; Blainv. Actinologie 243 

 och Castei^nAU, Syst. silur. d. I'Amer. sept., bada 

 samre an Say.; batire James Hall, Rep. Geol. NewY.) 

 bar en paronlik calyx af sardeles regelmassiga ru- 

 tor, af bvilka fyra basalia, nemligen tva niindre 

 fyrsidiga och tva dubbelt stone, femsidiga, af bvil- 

 ka sednare hvardera ar en sarnmanlodning af tva 

 mindre, sasom tentakelporernes fordelning visar, — 

 saledes sex basalia. Dessa storre basalplatar aro be- 

 liigna sa, att suturen dem emellan motsvarar mun- 

 nens plats pa kroppens ofra yta, ett forballande, 

 som ar allmant bos alia Crinoideer. Ty sasnart 

 basalia icke aro alldeles lika i form och fordel- 

 ning, kan man vara viss, att munnen ligger ex- 

 centriskt ocb att ett interradiale eller intercostale 

 visar vagen dit. Sa bos Actocrinites (Actinocrini- 

 tes), der suturen mellan de tva storre basalia, ocb 



