190 



letles ej ga pa djupet. En varietet fran Christlanla 

 liar riilflorna sa starka, att de fortnga nitornas be- 

 gransniugar,- den av af Hisinger afbildad sorn Ecli. 

 granatum, Letha3a t. XXV f. 8. 



Spliaeronites pomum Gylt.enh., His. Leuchten- 

 BERG 1. c. I. II f. 19, 20, 21, afbildar af denna 

 annu dunkelt kanda art etl 3-tLini stort individ, 

 utmiirkt derigenom, att fran munnens horn utga 

 fern langa smala faror, soni utskicka omvexlande, 

 korta grenar, at' hvilka hvarje tyckes sluta i en li- 

 ten knol. 



Caryocystltes v. BucH; fyra basalia, tva storre, 

 tva mind re lika dem hos Caryocrinltes. C. grana- 

 tum Wahlenb. = Sph. tesludinarlus His. t. XXV, 

 f. 9 a. llutorna aro tydligen 6-taliga. 



C. testudinarius His. t. c. f. 9 d, ansags af His. 

 som varietet. 



Hemicosmites pyriformis v. B. = Ech. malum 

 Pand., upp- och nedviind. Jfr forra arsb. p. 3(»5. 

 Af raiTlor intet spar. Likheten ined Caryocrinites 

 ofverraskande. 



Sycocystites (Ecbinoencrinus) Senkenbergii H. v. 

 Meter Ivastn. Arch. VII, Bronn, Letha^a, a bada 

 stallena upp- och nedviind; deremot riktigt afbil- 

 dad af VoLBORTH i Bullet, de I'Acad. de S:t Pe- 

 tersb. X, 1843 n. 19 tab. 1 f. 7-12 och 1844, 

 T. Ill, n. 6 sasom Ech. angulosa et striata Pander. 

 Jfr ScHLOTHEiivi , Isis 1826, t. 1 f. 1. Hos denna 

 markvardiga form ar stjelken val nedtill smal och 

 med langa leder, men under kronan ar den tjock 

 och bar korta, ringlika leder. Basalfordjupningen 

 ar fyrkantig, och omslutes af fyra basalia, af hvil- 

 ka tre aro liksidiga trianglar, den fjerde i spetsen 

 stympad, sa att pa dessa fyra hvila fem parabasa- 

 lier, pa hvilka folja fem dylika af andra ordningen 

 och slulligen fem sma, omkring munnen. Alia dessa 



