199 



svag eller ingen rorelse. Dessa roda kulor aro ge- 

 nom en tunn inembran skilda fran vattenstmnimen, 

 Blodkarlet omgltver vattenroret sasom en yttre cylin- 

 der, som dock at tva sidor tyckes vara narniare 

 till, eller mahanda samnianvaxt med vattenrorets 

 vagg. Vid tratten ar forliallandet otydligt; ma- 

 handa ligger der ett ringformigt blodkiirl , mah.'inda 

 omgifves tratten af blodkiirlet liksom roren. Blod- 

 kiirlens tuniia, fiberlosa vaggar hafva karminroda 

 pigmentceller, som utskicka langa fina grenar. Plas- 

 ma ar gronaktigt, blodkulorna hogrcida, runda, 

 stundom ovala, med tunn hinna, geleeartadt inne- 

 hall och stor nucleus, som innehaller fargamnet, 

 Blodkulorna rora sig nastan intet; karlens vaggar 

 sammandraga sig, men icke rhytmiskt, magens of- 

 tare. En sadan, langsam rorelse finna vi hos hogre 

 djur endast i lymphkarlen. — Brunsttiden intraf- 

 far i September och Oktober. Vid andra tider aro 

 kondelarna icke synbara. Ctenophorerna aro her- 

 maphroditer. Konsorganerna ligga, omedelbart un- 

 der huden, pa sidorna om ribl)orna, aggstockarna 

 pa den ena , testes pa den andra. De forra 6f- 

 verga i en iiggledare som foljer ribban, de sednare 

 i en sadesgang pa andra sidan. Sadtradarna aro 

 knappnalsformiga. — Mertens's mening, att Cteno- 

 phorerne dessutom oka sig genom afskilda delar af 

 kroppen, som sednare tillvaxa anser W. icke osan- 

 nolik, och anfor nagra iakttagelser derhan. — Nerv- 

 system. Mellan de bada oppningarna af trattens ut- 

 forsgangar liggcr ett kagelformigt ganglion, med 

 spetsen inat. Derifran afga , synnerligast fran spet- 

 sen, en mangd fina nervtradar utan ganglieansvall- 

 ningar. Fran bnsen af gangliet algar en kort stjelk, 

 och pa denna liggcr horselorganet, en spand blasa 

 innehallande omkring 200 otoliter, som aro samlade 

 mot midten, omgifna , som det synes, af nagon 



