2fa 



san mellan organerna ar en gelalinos, mycket ge- 

 nomskinlig rnassa af stora, riinda eller otydligt po- 

 lyeclriska celler. — Ljusutvecklingen star i intet 

 sammauliang nied kondelarnas utveckling; ribborna 

 lyste hos Eucharis, nied ett blagiont I jus, men icke 

 lios Beroe; hos begge syntes i niirheten af anus en 

 lysande punkt med gulrodt, stralande Ijus. 

 Eucharis multicornis Eschsch. char, emend. Will. 1. c. 16. Slagten 



„ J . --. , . _ och alter. 



Cydippe n. sp. Will. 1. c. 19. 



Beroe rufescens Forsk. char, emend. Will. 1. c. 20. 



D 1 s c o p h o r ae. 



Afven hos denna afdelning fann Will blod- 

 karl, som atfoija, och sannolikt omglfva vattenro- 

 ren. Hos Cephea Wagneri synas, langsat vatten- 

 roren, pa bada sidor, kail innehallande bruna ku- 

 lor. Ehrknberg beskief deni sasom muskier. — 1 

 spetsen af randtradarna hos Polyxenla leucostyla sag 

 W. en mork flack, som han formodar vara ett oga. 

 — Ofver flera hithorande arter meddelas anatomi- 

 ska detaljer i bans ofvan clterade arbete. 



KOLLIKFR bar undersokt sinnesorganerna hosAnatomi. 

 Maneter och funnit dem vara af tva slag. 1 en 

 med flimmerepithelium invandigt bekladd och med 

 en rundaktig oppning utat, vanligen ofvantill, for- 

 sedd hala ligger en liten hop krystaller af kol- 

 syrad kalk. Sa hos Pelagia, Cassiopeia, Rhlzoslo- 

 ma, Oceania. Hos Geryonia saknades oppningen 

 och flimmerharen, och krystallen var stor och rund 

 och innesluten i en egen blasa. Dessa organer, sar- 

 deles de forstnamda, aro tydligen horselorganer, sasom 

 synorgan ater bor anses den af Ehrenberg upp- 

 tackta pigmentflacken, i hvilken K. hos Oceania 

 fann en pupill-artad oppning och en lens, och der- 

 under ett ganglion med utgaende synnerver. Jfr f. 

 a. HI, 334. Fror. n. N. XXV, 82. 



