215 



formig, med en eller tva oppningar, en diameter 

 af anda till en svcnsk mil, en hojd pa yttre sidan 

 af anda till 100) fot, ocli en bredd af 1000 till 

 5000 fot. Nar byggnaden natt hafsytan do djuren 

 och boljeslaget sammanliopar korallstycken och an- 

 dra hafsalsler till liar och der nagra fots hojd. 

 Dessa upphojningar bilda sma oar, snart gronskande 

 och slutligen bebodda af vildar, som med ordet Atoll 

 benamna hela kransen af dessa oar. Denna krans 

 innesluter alltid en lagun af stilla vatten, der dju- 

 pet, liksom i en skal, mot midten tilltager, men 

 endast till omkring 50 famnar. Stundom reser sig 

 i denna lagun en eller flere oar af urberg, flolag- 

 riga berg, eller af vulkaniskt ursprung, och detla 

 ar fallet med flera stora korallref, t. ex. det vid 

 Nya Caledonien. I afseende pa djupet utanfor mu- 

 ren forete sig tva vigtiga olikheter. Alia Atolls 

 med fri lagun, och manga af dem, som innesluta 

 oar, isynnerhet nar den dessa onigifvande lagungraf- 

 ven iir bred och djup, hafva den yttre sidan brant 

 och under en vinkel af 40" stortande ned mot dju- 

 pet, sa att man i dess narhet ej finner bottnen med 

 1000 fot. Andra Atolls deremot, som afven hafva 

 en o i sin krets, och siirdeles nar denna ar om- 

 gifven med en smal lagungraf, forete pa yttre si- 

 dan ett ringa djup, och hafsbottnen lutar blott sma- 

 ningom nedat. Dessa strukturforhallanden motsva- 

 ras ej af hittills framstallda forklaringar. Korall- 

 refven kunna ej, sasom man i aldre tider trodde, 

 vara uppbyggda fran oceanens nedersta djup, ty 

 koralldjuren kunna ej lefva under 200 fot. De 

 kunna i de fiesta fall icke, sasom man i sednare 

 tider formenat, sta pa kraterranden af submarina 

 vulkaner, ty de hafva stundom 10 mils langd mot 

 1 mils bredd. De kunna ej gerna hvila pa berg- 

 spctsar, ty huru da forklara, att i de manga atoll- 



