218 



Nevv-Castlc, N. S. Wales, af 60 - 10. J fots nuiklig- 

 bet, rika pa siiiickskal, analoga eller idcntiska med 

 iiu lefvaiide arter i nannaste haf, ocli af Aridernas 

 i den posttertlara periodeii intraffade hojning. — De 

 laga lagunrefven aro icke, sasom man nog allmant 

 formenat, alltid ringformiga eller cirkelrunda. Den- 

 na form ar tvartom ganska sallsynt atminstone inom 

 Polynesien. Den vanligaste formen ar den af en 

 kort bage, balfmanc eller hastsko, med den con- 

 vexa sidan, pa oMka oar, at alia vaderstreck. I 

 farliga oarnes grupp ar formen af en lang buktig 

 ellips ganska vanlig. — Den yttre, mot bafvet van- 

 da kanten af refvet uppgifves vanligen sasom nastan 

 lodriit. Sa ar det likval 1 de fiesta fall icke. Van- 

 ligen ses nagra efter bvarandra foljande terrasser, 

 af bvilka den yttersta bar 72 — 90 f. vatlen, vid 

 Bellingsbausens 6 till ocb med 160 fot. Denna ter- 

 rass ar sallan mer an 150 fot bred, lutar nagot 

 utat, ocb skjuter ut som en bylla, sa att man niira 

 utanfcir pliitsligen far 2<;0 f. utan botten. Lika branta 

 aro de inat foljande terrasserna, som ai*o smalare. 

 Man bar sokt forklara dessa egenbeter sasom en fojjd 

 af branningarnas inverkan, men den sanna orsaken 

 tyckes vara den, att det forsta refvet sjonk sma- 

 ningom sa djupt, att de pa den yttre delen af det 

 lutande planet lefvande koralldjuren utdogo. Derpa 

 intraffade ett stillestand, under bvilket de liingre 

 in ocb bogre lefvande viixte ratt iippat, derpa ater 

 en sankning o. s. v. De lefvande korallerna erbjuda 

 de skonaste (ivger. Pa ofra piateau'n aro koral- 

 lerna mindre utvecklade ocb de greniga formerna 

 iiro talrikare an Astroeerna. Nara dess kant ocb i 

 klyftoina ses Goniopora, Porites ocb Pavonia. Lfingre 

 fran branningen berrskar Madrepora. Incrustationer 

 af Nulbpora ocb kolsyrad kalk bctacka striickor af 

 Ytan ocb i klyftorna sitla Tridacner, med mantel- 



