219 



ranclcii pralande i dc skonaste farger. De lialor, i 

 livilka dcssa musslor lefva, iiro icke bildade genom 

 ofvervaxnirig af korallerna, utan genom niusslans 

 egen verksamhet, och de bevis man velat liemta 

 derifran lor koiallernas hastiga tillvaxt aro saledes 

 utan grund. 



Dana, som emot CouTHOUY har inledt en rent 

 personlig strid om dessa upptackler, har angifvit, 

 alt dtn Icigsta temperatur koraller kunna iitharda 

 ar 19" C. Att deras uteblifvande vid Gallopagos- 

 oarna, forklaras deraF, alt en sydlig strom bar skju- 

 ter upp, som under vissa a rets tider nedtrycker 

 bafvets temperatur der till 15^5 C, medan den 

 '2(f at vester stundom iir 29*', ocb deras starka ut- 

 bildning vid Bcrmudas-oarna genom den varma strom, 

 som stryker in der Iran brasibanska kusten ocb rae- 

 xikanska viken. Exlratropiska strommar finnas pa 

 veslra kusten om begge continenterna, intratropiska 

 ]3a ostra kusterna. "Derfore iir korallzonen formin- 

 skad pa vestra kusterna ocb utvidgad pa de ostra, 

 vid vestkusten af Anierika till 16°, vid ostkusten af 

 Amcrika till 12", inedan midt i oceanen den ar minst 

 56 grader bred, ocb omkring 64 grader pa ostra 

 kusten ai Asien ocb Nya Holland." "Formen af 

 Syd-Amerikas ostra kust forer mycket af den sodra 

 intratropiska stiomen nordvart, och denna ar der- 

 foi'e der niindre tydlig i sin verkan an Golfsliom- 

 niens nordliga intiatropiska." Corallzoneii iir der- 

 fore 50 gradei' slorre pa ostra an pa vestra sidan 

 om Amerikas continent — en foljd af riktningen 

 af bafvets strommar. — Om man drar en linea 

 fian Nya Irland i O. S. O. till Rotumab, Wallis 6, 

 Samoa eller Navigators-oarne, Sallskapsoarne, Gam- 

 biers grupp, ses pa omse sidor derom foljande 

 skiljaktigbeter. I soder om den iiro oarne i all- 

 miinhcl boga , basalliskn, f)mgirna med re f, som iiro 



