iitveckliiig, till och rued i is och sno, ocli toretcr 

 en stor rikedom pa nya , ofta vackra rormcr, livaraf 

 icke mii>drc an 7 egendornliga slagtrn, hvardera 

 ined Hera arter. Oceanen ar icke blott liar och 

 der, utan oFverallt, af\en der dess vatten ar kla- 

 rast, bebodd af osynliga "lifsatotner", ocl> nara 101) 

 oceaniska arter aF dein aro redan bekaiita. Den oni- 

 standiffheten, att dessa oceaniska former till storre 

 delen iiro kiselskab'ga , ger nytt intresse at fragan: 

 hemta dessa sa talrika djur amnet till sina skal blott 

 fran halsbottnen? Kiselskaliga och kalkskaliga min- 

 sta lifsfornier aro ej blott blandade nied hafsbott- 

 nens slamm, de utgora densamnia. De lefva anda 

 till 1620 fots djup, der trycket ar 50 atmosphiirers, 

 och uppdragas iikval utan skada li^v sin orga- 

 nism. Det finnes naring for organiska vasen afven 

 i detta djup Den organiska betackningen och ma- 

 terialet till jordtnan pa de yttersta oarna i sydpo- 

 larhafvet bildas icke af forgangliga idver eller laf- 

 var, utan af Kiselinfusorier, Pinnularia, Eunotia, 

 Stauroneis. Flera af dem aro till arten identiska 

 vid Syd- och Nord-Polen. Berl. Ber. 1844, 182. 



Det stoftregn, sorn Darwin sag falla och upp- 

 samlade i Atlantiska oceanen, 300 sjomil fran Afri- 

 kas fasta land, var enligt Ehrenbergs undersokning 

 intet askregn, ntan af en uppstigande luftstrom la- 

 get fran nagot fortorkadt karr, ernedan det till ^ 

 af massan utgjordes af kiselskaliga Polygastrica och 

 vaxtdelar, som icke bestamdt kunna harledas fran 

 Afrika, utan snarare fran America, emedan Himan- 

 tidium papilio fanns deribland, hittills kandt endast 

 fran Cayenne, men ingen bestamdt afrikansk form, 

 Berl. Ber. 1844, 194, 



Af annu pagaende bikini ngar bar Ehrenberg 

 iindersokt foljande: ''Schlick" i Elben, som bildar 



Prof. Lovens Jrsb. r8 43—784 4. ^^ 



