. 150 



yta, men sedan sparlost Jorsviniier; den kan , sa 

 sent, icke vara frollacken, att doma af onikrels och 

 Ijusbrytning ingcn oljdroppe, kanske en blasa med 

 klar, karnlos viitska, kanske en luftblasa. Genorn 

 kulornas ytterligare delning ar vitelli yta nn fin- 

 kornig, och embryo borjar att bildas. Ett Ijusare 

 stalle utmarker anlaggningen till djurets mest ani- 

 maliska del. Vitellus blir aflang och bilateral^ den 

 lar framtill en intiyckning, och pa hvar sida oni 

 denna en franistaende del (seglets blifvande lober), 

 derbakom en insiinkning, och oFvanom denna ater 

 en franistaende del (futen), medan ventralytan ar 

 concav. De tvenne pariga franistaende delarna fa 

 sma cilier, som snart fa storlek och kraft nog att 

 rulla embryo. Formen blir nu nastan tre-kantig; 

 en klar rand visar sig baktill, sniickan, och inom 

 denna manteln, blasig af ovala, karnlosa vafceller 

 i ett finkornigt cytoblastem. Chorion bar utvidgat 

 sig, del in re rum met ar storre, seglets lober och 

 cilier vaxa ut, skalet tilltager, cellerna i manteln 

 forsvinna, foten blir tunglik, betackt med koria 

 cilier, 1 det inre ses magen, bildad af ovala vaf- 

 celler, i andan ombojd, och der bredvid lefvern, 

 och spar af tarmkanalen. Foten far operculum, 

 men redan dessforinnan synas horselkapslarna. Na- 

 gra dagar sednare synas ogonen, straxt ^ ofvanfor 

 horselkapslarna, med Ijust rosenrodt, svagt omskrif- 

 vet pigment. Celler, lagda i sned riktning fran 

 snackans hvalf till foten, forenas till en smal niu- 

 skel. Manteln bar en ansvalld rand, men beklader 

 icke ofverallt snackans inre vagg. Ciliernas rorelse 

 pa seglet jemfor forf. med allmanna ciliar-rorelsen; 

 ref. skulle tro, att de forra aro af viljan beroende 

 organer af ett belt annat slag, motsvarande de sli- 

 dade cirri pa Nautili segel. Hvarje flimmerhar sit- 

 ter, enl. N., ensligt pa en cell, da deremot pa det 



