^9 



polariteten lios Vara ranliga niagneter oc!i 

 lios jordkiotet. De electro-magnetiska phe- 

 iiomeaeii frambringas iifveii af en me tall 

 och tvenne vatskor, och de hlifva i synner- 

 het utmarkta om parets construction ar zink, 

 iilkali , sjra , koppar ; der gora hrickor af 3 

 turns diameter storre verkan an plStar af 

 12 turns diameter, som hafva en utspadd 

 syra till fuktig ledare. Afven den vanliga 

 electriciteten, sa viil den enkla gnistan, soia 

 det electriska slaget, ger polaritet at stal- 

 iiiilar som inliiggas i glasror, omkring hvil* 

 ket man i spiral vrider den metalltrad hvar- 

 igeuom electriciteten urladdas. — Den frSga 

 iippstar naturligtvis af allt detta: Arc ej ele- 

 ctricitet och magnetism modificationer af '/ 

 samma amne eller af samma kraft? men 

 svaret ligger langre hort an , man i forsta 

 ogonblicket tror och kan, i vara kunskapers 

 niirvarande stiillning, ej gifvas. Den ele-* 

 ctriska urladdning, genom hvilken den mag- 

 netiska polariteten uppenbarar sig pa den 

 ledare, som forenar de bada metallerna i 

 det galvaniska paret, ar just den beroring, 

 genom hvilken electriciteten uppvackes. Yi 

 se saledes att tvenne olikartade metallers 

 inbdrdes beroring rubbar ej endast electri* 

 citetens, utan ock magnetismens jemnvigt, 

 men af allt detta hafva vi iinnu icke mera 

 skal att anse magnetismen for eJectricitet, 

 an Ijuset och viirmet, som af electriska ur- 

 laddningen ocksa frambringas, och som,likt 

 den magnetiska polariteten, spela stora ro- 

 ler i naturen, aiVen utan electricitetens 

 synbara medverkan. Med f^ ord, det ^ter- 

 st^r OSS annu mjcket att upptiicka, iiinan 



