4o 



•^» 1 



tv& lika stora luft-reservoirer , aflivilladeft 

 ene iir luft-tom, och man slapper luften ur 

 den fulia i den tomma, sa stiger en ther- 

 jnometer i den sednare lika manga grader 

 som lian faller i den forra, Ett resultat, 

 som liarrorer deraf att luften bestandigt uU 

 vidgas i den ena och fran den hogsta grad 

 af tunnliet bestandigt condenseras i den an- 

 dra. Harvid horde val temperaturen utfalla 

 nagot mindre, eraedan gazen ar i det hela 

 dilaterad till sin duhhla volum, men den 

 gaz som loper in i den tomma reservoiren 

 och sSledes dilatera§ mest, tager en del af 

 sitt varme hSm andan af tappen, hvilket 

 varme ater hlir fritt d^ den condenseras af 

 den luft som kommer efter. Men for att 

 ytterligare vederliigga Clements och Desor- 

 MES mening om det luft-toma rummets eg. 

 Varme, anstallde Gaylussac ett forsok, i 

 hvilket tomrummet kimde fyllas af en kropp, 

 hvars voiums-forandringar ej kunna ge upp- 

 liof at forandringar i temperaturen. Han 

 lat luft-tatt tillsluta andan af en ganska lang 

 glas-cylinder af 3j turns invandig diame- 

 ter, och der i cylinderns axis fasta en luft- 

 thermometer, sa kanslig att g'^ grad p§t 

 Celsh scala upptog en langd af en milli- 

 Xneter och kunde saledes med sakerhet be- 

 stammas; h war efter cylindern gjordes luft-* 

 torn och iylldes med qvicksilfver, hvarige- 

 nom den forvandlades till en barometer af 

 ganska stor vidd. Da den sanktes i qvick- 

 silfret, uppsteg metallen och fyllde tom-. 

 rummet med hvilken grad af hastighet man 

 bebagade ; men hvarkcn da han lat tom-? 

 rummet fyllas eller bildas bastigare, eller 



I 



