7' 



fnllkoniligt lik wootz. 1 ett aniiat forsok 

 *iai))iiitiiismiiltes i?j^ d. alumiuiumbuiidet jerii 

 nietl lOO d. stal, ocli afven dA eiholls ett 

 iVillkomligt wootz, som, likt det Indiska, 

 el'ter Leljaiidliiig med sji or \isade den van- 

 liga darjiasceriugen, hvilken egenskap det 

 ieke iorlorade genom sniidning. Faraday 

 pell Stodart tio att de Turkiska saLelklin- 

 gornas daniascering banor af wootz och ej 

 jsom de Europeiskas af hopvaldt stkl och 

 jern, och nppgilVa att damasceringen p& 

 wootz ar den genom smidningen utstrackta 

 peh forviirade, men alldeles ieke tillintet- 

 gjorda, kristallhiiska texturen, som genom sy- 

 jornas Averkan hlir synbar, De hafva for- 

 3okt hvad forbattring strict kan erballa ge- 

 jiom tillsats af framniande metaller, i hvil- 

 ket b^nseende de bafva sajnmansmalt det 

 med giild, platina, jbodmm, silfver, nic- 

 Jiel, koppar, tenn och titan, — Lcgeiingen 

 af stal med rhodium, ofvertralFar det biista 

 stal, sa vJil i hardhet som i seghet. Rak- 

 Jiuifvar deraf forftirdigade, bafva ett afgjordt 

 foretriide framfdr de af det biista gjutstal; 

 men ^aljsamlieten af denjia metall gor det- 

 ta oanvandbart, — ^ Silfret forenas trogt med 

 '^stab En del silfver till i6o d. stal, skil- 

 jer sig ^t under stelningen, utpressar p4 

 ytan sma silfverkulor och det hela ar ett 

 natverk af stal och silfver, som utomor- 

 dentligt hastigt fortares af rost. Men ora 

 en del silfver sammansmaltes med 5oo d. 

 stal, sa far man en likartad smalt metall » 

 som i goda egenskaper loga efterger lege- 

 ringen med rhodium och ofvertraffar den 

 basta art gjutstal. Dk det silfver som deri 



