77 



liT (Ititna bcsynnerliga kropp anses sasom 

 ^iiiHu uiilrcdd. 



K Dayy liar fjiiyo imdejsokt den pla- ^':^ 

 tiiiaoxid hail trott sig liatv^a vipptackt ocli q^^j^ 

 hviikcu hail kaliar gia platiiiaoxid, lOO d, 

 pialiiia skola d^ii lorciia sig mcd 11.9 d. 

 syie, i hviiket (all plaliiiciu har 3 oxider, 

 JiVilkas syre iiirhaller sig shsohi 2, 3 och 4- 



Peu'etier, en Fransk €heniist, har ge- Gnia- 

 iiom eii series ai ganska uilr.essanta torsox. (,0^^,^ 

 visal •"■^ att giildets oxid endast foienas sk^ipci- 

 jned saltsyra till Salter, och att den ej har ** *^^ 

 iiagoii friiiidskap, hvarken till salpetersjra, 

 svafvelsyra 8Cc. 8om val upplosa litet deraf 

 dii de arc concentreradc, men falk oxiden 

 ater da de utspiidas. Dereniot forenas guld- 

 oxiden med alkaiierna och de alkaliska jord- 

 arterna till egna Salter, der giildoxiden spe«- 

 iar en syras role. Peli.etier kaliar dessa 

 foreningar Auratcr. Han faiiii att om raan 

 kokar saltsjradt kali eller natron med guld- 

 oxid, sa delar sig guldoxiden emellan sy- 

 ran och alkalit, losningen • blir guldhaltig 

 och innelialler saltsjradt kali ocli kali- 

 aurat. Om saltsyrad guldoxid falles af 

 talkjord, liillningen tviittas viil och kokas 

 sedan med kali, sa far man kali-aurat utaii 

 saltsjra. Med jodsyran kan guldet forenas 

 endast i form af guldoxidul. Pelletier 

 har analyserat denna forening och trott sig 

 deraf linna att guldoxiden haller 2 procent 

 jnindrc sjie an vi fdrut trott, hviiket dock 

 sjnes vara en forhastad slutsatts. 



*) Annales de Chimie et de Phys. T. XV. p. 5. 

 loch p. ii5. 



it 



