J 



90 



dessa Lisilicater i dem finnas blandade i 

 flera olika forhallaiiden , ofta lika sa utaii 

 tecken till bestamda propoi tioner , som dk 

 sanima basers svafvelsja-ade Salter i Mit- 

 scHERLicHS foi'sok sammaiikriscalliserade i lika 

 former. LSngbanshjtte mangankisel och 

 Hedeiibergiteii fraa Tunaberg liafva pyro- 

 xens kristalifogniiig, lika val som Saliten 

 fr^n Sala och Malacolithen frSii Tjotten, 

 oaktadt den forste ar ett bisilicat af man- 

 ganoxidul och kalkjord, den andra ett bi- 

 silicat af kalkjord och jernoxidul och de ba- 

 da sista bisilicater af kalkjord och taikjord. 



Alia de svSrigheter som uppst^tt af 

 motsagelsen emellan Hauys antagua distin- 

 diva caracter och dtn chemiska analjseii 

 af dessa mineralier aro saledes hafna, ge- 

 nom anvandandet af Mitscherlichs upptackt 

 p& mineralogien , det inre sammanhanget 

 Iiarvid ar uppdagadt och vetenskapeii ar 

 bragt i harmoni med sig sjelf. 



Amphi- Hr V. BoNSDORFF , Chemias Adjunct i Abo , 



hoicrnas j^g J, underkastat de mineralier , som af Hauy 



wan- sammanforas under det allmanna namnet 



•J*g Amphibol, en likadan analytisk profning. 



Han har funnit att desse aro dubbelsilicater 



af kalkjord och talkjord ; sa sammansatte att 



en atom trisilicat af kalkjord ar fdrenad med 



3 atomer bisilicat af talkjord , och att de all- 



tid innehalla storre eller mindre qvantitet 



flusspatssyra forenad med kalkjord. I de 



mindre rena af dessa, representeras en del 



af talkjorden af jernoxidul, i en och annan 



representeras kalkjorden af talkjord, som 



