ii6 . 



Pipe- Alia tlessa saltbaser iiro dragna ur nar- 



*"^' cotiska tillendei ganska gifliga vexter. Des- 

 se aro likval icke de eiida som iiinehalla 

 dem, ocli man liar traffat dein afvea i an- 

 dra. Professor Orsted i Kopenhamn har 

 fumiit en kristalliserande saltbasis i peppar, 

 hvilken haa kail at Piperin, och Doctor 

 FoKCHKAMMER liar funnlt en annan i Capsi- 

 cum annuum •*'). 



Cinclio- Peli.etier ocli Caventoo, livilkas arbe- 



"'"^ ten i denna vag utmarka sig framfor alia 



QiTiiiin. andras, geiiom noggrannliet i utfcirandet, 

 riktighet i forsoken och klarhet i framstail- 

 / ningen, liafva yid en undersokning af flere 

 arter Kinabark *•') upptackt tvenne egna 

 vegetabiliska saltbaser, af hvilka de kalla 

 deii ene Cinchonin och deti andre Quinin. 

 Bada fmnas i kinabark en forenade med ki- 

 nasyra. De atskiljas deri att ciiichonin kri-. 

 iStaliiserar i naiar, men quinine ger en amorph 

 massa. Cinchonin iir osmiQtlig och ger icke 

 kristalliserande Salter med phosphorsjra och 

 iirseniksyra ; deremot smalter quinine som 

 Vax sa liiiige den haller vatten, och ger med 

 dessa syror kristalliserande Salter. Cincho- 

 nin m attar dessutom en storre qvantitet 

 $yra an quinine. Gra kina innehaller en- 

 dast cinchonin, 2 sk^lpund gfifvo endast 3j 

 gran deraf. G|^l kina bailor quinine med 

 litet cinchonin. 2 skSlpund gafvo 166 gran 



41 



*) Journal de Physique, Febr. 1820, pag. fyS. 

 Neues Journal 6;c. vou Sgh^veigger und MiiiriECKE, 

 B, 29, p. 80. 



*•■') Aunalcs de Gliiraii et, de Physique. T. XV, 

 p; 289 och 337. 



