1 17 



<(uinin. Den Iioprullade varieteleii af rod 

 kiiiabark gaf p^^ samma qvaiilitet i48 gran 

 cinchonin och 3i4 gran quinine, och ar sa- 

 Icdes af alia deJi rikaste pa (ic.ssa sal ibaser, 

 oni h\ ilka PKu^rTiER och Cay2ntou ionnoda 

 nil de iiuiehSlla kinaLarkens veiksaninia del. 

 Dc iiro i barken forenado ined kinasyra. 

 Med galliiplesyra gifva bada svarldsta for- 

 eiiiniiar, iivaraf man torde kunna forklara 

 de fallningar som af gallaple-tinctur Sstad- 

 kommas i kina-in fusion. 



De vegetabiliska saltbaserna erbSllas i 

 allmanliet nr vexternas infusion i vatten, 

 heist gjordt surt med nagra fa droppar salU 

 sjra. Den sura losningen kokas ~ timme 

 med caustik talkjord, som i ofVerskott till* 

 «attes, iivarv^id saltbasen utfalles och talk- 

 jorden forenas med sy ran. Man kan afven 

 utfaHa dem med alkali, men man liar trott 

 sig fmna att de da blifva mindre rena. Fall- 

 liingen tvatias viil .med kallt vatten, som 

 man i borjan gor svagt alkaliskt for att ut- 

 draga extract! vamnet, och sedan med rent 

 vatten, hvarefter den torrkas, kokas derp^ 

 med vattenfri alkohol, som dels under af- 

 dunstuing, dels under afsvahiing afsiitter 

 den upplosta saltbasen. Om deu i foTsta 

 anskjutningen ej blir farglos, upploses den 

 an en gang i alkohol. De gifva egna mer- 

 endels all deles neutrala Salter med syrorna, 

 med hvilka de forenas utan att af dem son- 

 dcrdelas, om ej syrorna, t. ex. svafvelsyra 

 elier salpetersyra, anvandas concentrerade 

 och i olVerskotl. Deras miittnings-capacitet 

 ar ganska riuga, och om deras halt af syre 

 dereUer berakuas, sasom det skcr med 



