i3o 



denna iittika, sa ruttnar det ej efter upp. 

 tagniiigen, utaii Jbehaller sig farskt och torr 

 kar utan tecken till rota, om det lemiias i^ 

 luften. Uppdiiiiaren haraf begiirte hos Fran- 

 ska regeringen iiteslutaiide rattighet, att i 

 Frankrike begagiia denna forvaringsme- 

 thod, och da regeringen lianskdt fragan till 

 Vetenskaps-Academiens afgorande , utsSg 

 denna Chaptal , Valqueijn och Thenard 

 till undersokningsmiin. De funno uppgif- 

 ten fuilkomligt riglig ; men att det p& 

 det sii ttet behandlade kottet f^r en seghet 

 och hardhet , som gor denna forvaringsme- 

 thod nastan oanvandbar till fodamnen och Vi- 

 da siimre an insaltning. Thenard fann att 

 andra syror liafva samma egenskaj) , men att 

 triidattikan i verksamhet ofVertraffar de of- 

 riga, s^ att den iitgor det siikraste me- 

 del att skydda djuramnen fran forruttnelse, 

 hvarvid de endast behofva att hafva varit 

 deri indoppade for en eller par timar. De 

 gamla kande denna egenskap, och Plinius, 

 da hau beskrifver huru tjara gores *), sa- 

 ger uttryckligt, att dervid forst fas en 

 viitska, tun n som vatten, hvilken man i Sj- 

 rien kallar Gedrinm och ar af en sadan 

 Verkan, att de lik, som dermed i Egypten 

 indriinkas, icke mera ruttna. Vi hafva s^-^ 

 ledes behoft gora denna upptackt a nyo] 

 for att lemna at Plinii uppgift det fortrc 

 ende den fortjenar, och man kan nii ans^ 

 hcmligheten af Egypti ernes satt att balsaj 

 mera sina lik for uppdagad. 



*) Plin. Hist. Nat, XVL 



