vande luften, hafva lange varit f6rem§l for 

 ganska skarpsinniga undersokiiingar. Sedan 

 man faiin, att sjrgas beholVes for aude- 

 diagteii, och att kolsjra dervid biidas, slot 

 man att orsaken till djuriska v^rmen matte 

 vara kolets syrsiittning till kolsyra i lungan, 

 och saledes en gansk ISngsam forbrannings- 

 process. Men man lemnade snart uppmark^ 

 saraliet at den omstandigheten, att tempera-^ 

 turen i lungorna, der forbranningen sker, 

 icke ar det minsta liogre an i den ofriga 

 kroppen, livarfore saledes varme ej mStte 

 Ipsgoras der. Chawfo^id sokte visa , att or-» 

 saken dertill ligger deri , att det arteriella 

 (sitt ofverflod pa kol bcrofvade blodet) liar 

 en storre rjmlighet for varme an det ve** 

 nosa, hvaraf sSledes foljer att, da det ve- 

 nosa blodet lorvandlas till arterielt, mSste 

 4et upptaga en portion varme for att kun- 

 na behalla sainma temperatur som forut, 

 och genom denna omstandighet upptages 

 dot, genom kolsyrans bildning, frigjorda var-^ 

 met, utan att temperaturen liojes. Da det 

 arteriella blodet sedan i alia delar af krop-. 

 pen blir venost qch far ringare egentlig 

 viirme, blir dett^i varme fritt och kroppen 

 uppvarmes, Denna i sanning snillrika tlieori 

 ansags for rigtig, ii^da till dess Engelske 

 Chirurgen Brodie i8ii visade, att om man 

 afskiir hufvudet pa ett djur och sedan arti- 

 ficiellt underhaller andedragten, sk circule- 

 rar blodet som fortit, forvandhis i arterielt, 

 ger ifran sig samma qvantitet kolsyregas, 

 som innan decapitation , men det oagtadt 

 kallnar det vida snarare, an ett pa samma 

 siitt dodadt djur, der andedragten och bio- 



