i5ff 



^ 'J 



till stadga af synip. Sympeii, som hat*, 

 €11 sot smak, stalles afsides ocli oni nd- 

 goii tid Letackes kiirlets botteii med g»'y- 

 niga kristaller. Sjrupen afiialles ocli kri- 

 stallerna iipplosas i valteii ocli omkristal- 

 liseras. Desse kristaller utgora eii egea 

 art socker, som smakar likt starkelse-socker, 1 

 och kristalliserar liittare iui sockerrorssocker, 

 men ger ej sa rediga kristaller. Dct skiijer 

 ^ sig likval frSn dessa arter socker derigeiionx 

 att det hvarkeii kan upplosas af alkohol 

 eller sattas i jasning, och att det ej son- 

 derdelas af salpetersyra och saledes icke 

 ger oxalsjra. I stallet forenar detta socker 

 sig med salpetersjran till ett eget ,kristal- 

 liserande surt amne, som Braconnot kallar 

 acide nitrosaccharique. Detta sura amiie 

 forenas med alkalier, jordarter och metall- 

 oxider till en klass af egna Salter, hvilkas 

 egenskaper, sasom kristallform, losh'ghet i 

 vatten och alkohol o. s. v., aro alldeles olika 

 de salpetersjrade salternas. I dessa salter 

 Spelar formodligen sockret ungefiir samma 

 role som kristallvattnet i andra salter, eller 

 lanske annu rattare som det egna organi- 

 ska amnet i Serturkers Oinothyonsyra (jfr. 

 pag 54). Braconnot kallar dessa salter iii- 

 trosaccharater. — Den okristalliserade syru- 

 peii iiineh&ller ett eget gummiartadt amne. 

 l^eucinc. D^ Braconnot pa lika satt, med svaf- 



velsyra och kokning med vatten, behandla- 

 de trMamnet af musklarna, sa framhragtes 

 mtet socker, utan, i dess stalle, ett eget 

 extractlikt amne, till smaken liknande hul- 



i'ong, eller det amne som af trSdamnet 

 nldas genom kokning med vatten, Ur 



I 



