i6i 



och hSrdnat innan dess delar liunnit lagga 

 sig Ster i ny ordaing '*•). 



Vid frSgan om jordeiis flytande tillstaiid ^^^l^f 

 dela sig meniiigarna. Sumliga Geologcr tio thescr- 

 att giuiidbergeu varit geiiorntiangde af och*]^,' J^f^ 

 upploste i vatten; i spelseii for dcssa stod niska 

 "Werner, som var denna ineiiings upphofs- yj^j^^f 

 man. Andra tro alt jordeii varit sraalt af niaka. 

 en liogre temperatur, d. a. varit i giddande 

 fliiss. Man plagar kalia dessa hada liypollie- 

 ser den neptuniska och den vulcaniska. Den 

 sednare liar i alia tider liaft det storsta an- 

 talet anhangare. Buffon p5.stod att jorden 

 blifvit ai" en comet utstott fr^n solens glci- 

 dande massa. Denna gissning, som innebar 

 en malhematisk omojlighet, feck ocksa iuga 

 anhangare. de Laplace Jiar framkastat den 

 ideen, att solen fordom hade en vida hogre 

 temperatur an nu, att dess gazformiga be- 

 standsdelar da strackte sig utom orbitan af 

 alia Solsystemets planeter, att da dessa se- 

 dan condenserades under aftagande tempe- 

 ratur, samlade sig de soiidifierade delarne af 

 denna atmospher i klotformigakroppar pa oli- 

 ka afstand fran solens medelpunct och bii- 

 dade planeterna, hvilka efterhand stelnat 

 och afsvalnat. Eftr-r denna hypothes haf- 

 va jordens best^ndsdelar saledes en gang 



*) Jag tror ej att man pa nae^ot antiat stalle 

 ser detta sa ofvertygande , so:u pa bergen i Stock- 

 holms grannskap. Det frapperar alia framlingar, 

 Slenens massa ser iit som hade don i korta hvirf- 

 lar blifvit med en kapp omroid, just da den bor- 

 jade stelna. 



