i66 



liafvet. ar sa ringa ocli der saledes gnif^or- 

 nas verkliga djup, rakiiadt fran liafsjtan, ar 

 storre, fiiuier man ocksa temperaturen hogre 

 an p^ andra stiillen. T. ex. i tenii- och kop- 

 pargrufvoriia vid Doicoalh i Corn vail iir tem- 

 peraturen pa 4^1 meter (259 famnar) -4- 

 27.8 •"). Bergmastaren Wallman har un- 

 dersokt temperaturen pa atskilliga djup i 

 Fahlu grufva, men utslaget har der varit i 

 allmanhet en aftagande temperatur pa dju- 

 pet, sa att vattnet pa grufvans botten hade 

 -J- 1 3 da temperaturen hogre upp var i4 

 Oph annu hogre i5, 16 o. s. v. Denna ob- 

 servation bevisar likvai intet emot de redan 

 anforda. Fahlun ligger vid 60*^35' polhogd. 

 Det stycke af jordskorpan som der hunnit af- 

 kylas och blifva oberoende af en inre tempe- 

 ratur mSste vara mycket djupare, och det ar 

 mojligt att grufvans djup cj hunnit derigenom. 

 Dessutom har man anmiirkt att det vatteu 

 som hbs OSS framkommer ur de urSldriga 

 bergstrakterna har stidlets medeltemperatur, 

 da det deremot i sydhgare delar at' Euro- 

 pa ar varmt, sa att man anser varmen, sA- 

 som ett be vis pa' att vattnet framkommer 

 fran de, under de yngre formationerna be- 

 liigne , urSldriga bergsformationerna **). 



Resultatet af sa manga sammanstam- 

 mande ron synes saledes utvisa att tempe- 

 raturen i jordens inre begynner, ett visst 

 stycke under jordytan att tilltaga,och om man 



*) Aimales de Cli. et de Ph. T. XIII. p. 183-190. 

 **) Bionsjniart i Dictionnaire des sciences naturel- 

 ies T. XIV. p. II. 



I 



