i84 



geiiom en absolut flyttniug utom griinsen for 

 vara siniieii, alldeles gackat dc iliardigaste be- 

 modandcn, IiaiVa lordcnskull Astronomie , Phy- 

 sik och Chemie blifvit utarbetade. Aldst 

 bland dem alia, bar Astronomien ocksa langst 

 samlat erfarenbet och sorgfiiiligast gomt alia 

 observalioner, som kunde tjena till ett slut- 

 ligt bestammande, sa viil af de constanta qvan- 

 titeterna, som af de viaiablas inbordes beroen- 

 de, hviika ing& i hennes beriikningar. Hou 

 bar i Srtuseuden antecknat de larorika timraar- 

 ne af sitt lif pa den zifFertafla bon sjelf fastat vid 

 verlds-sjstemets sammansatta urverk; bar kal- 

 lat menniskosnillets djupaste speeulativa anlag 

 och konstens linaste uppfinningar till sitt bitrii- 

 de, tj stor var mangden och inbunden gataii 

 af de phenoinener, som funnos inom hennes 

 omrade. — . Att anse dessa sasom deriveiade 

 functioner och sasom sadana behandla dem re- 

 lativt till en primitiv function , var andlligen ett 

 jattesteg pfi dan ratta vagen till upptiickter och 

 saker kunskap. Den efter bestamda asigter 

 alltid consequent transformerande analystens 

 . sprak blef derigenom infordt och talar nu hogt 

 cm verldarnes efter gifna dynamiska lagar sam- 

 manlankade rorelser. 



Hit bar Astronomien hunnit. Med det 

 i6:de Srhundradet och upptackten af det Co- 

 pernlcanska P lanet-^sj stemet borjade bon, fast 

 annu nagon gang med vacklande steg , att 

 oupphorligen fiamskrida mot en stigande fuU- 

 komligbet; — ■ radfragande Tychos observatio- 

 ner infordes bon af Kepler i det ly.'de; blef 

 der, genom Telescopernas lyckliga uppfinning 

 mera hingsynt, genom Huygens undervisning 

 mera nogriiknad pii tidens pendelslag, och for* 

 bereddes till de stadgade lardomar, hviika 



