I 



1 85 



frail Newtons schola upplyste det i8:de seklet. 

 Hon liar i vara dagar aiifortrots at Laplace, 

 och deiine vetenskapens magtige Konung, sor- 

 jer aimu for hennes slutliga iilLildaing med en 

 IiopptL'll blick pa dem, som niirmast omge hans 

 tliron och siiart torde arfva den och de der- 

 med Stfoljande forbindelser. 



I denna stalhiing, bor man val frukta den 

 skropliga alderdomens radoterier, eller en trot* 

 sande men barnslig fSkuniiighets blind vist^ 6f- 

 verdiidiga anfail? — Nej ! vS^dana snillefoster, 

 som D'Aguha's, Astrostatique on Decouverte 

 de rorbite de la Terre samt Grefve Nyevelts 

 L attraction detruite par le moiivement prlmor^ 

 dial J ou Theorie nouvelle du cours des Corps 

 Celestes et da mouvement^ m. £1., komma nu- 

 mera for sent, att vacka nagon tvetydig upp- 

 marksamhet, 



Att Astronomien uppnStt en hojd, hvilken 

 det blir ytterst svdrt, att kunna ofverstiga, bor 

 saledes ej bestridas, niir man endast har afse- 

 ende pa dess theoretiska del och den i sednare 

 tider s^ skyndsamt utvecklade calculens fuli- 

 komlighet, som af hvarje, i dess hemligheter 

 ej invigd, snarare kmide anses sasom en af na- 

 gon ofvernaturlig magt inspirerad trollkonst, 

 an sSsom ett verk af blott mensklig skarpsin- 

 nighet. — Den bar af det forrSd, som blifvit 

 ofverlemnadt till dess verksamhet, uppfort ett 

 Tempel, som visserlig^en kan forskonas, bar och 

 der kanske annu saknar nSgon beslamdare pro- 

 portion mellan vissa delar, men som till sitt 

 hela likval ar lika evigt bestandande som den 

 Gudomligbet det tilihor. 



Bristerna bora dock ej bar tills! rifvas konst- 

 naren. — - Han var den forsta, som ins5g dem. 



