kan Ster i sin ordning blir oanviiiidbar geiiom 

 den i samma man forokade hastigheten atstjer- 

 nomas dagliga rorelse, som ej skulle tilMla ett 

 erforderligt sliJla betraktandc af det s^ skynd- 

 sarat framilaiide objectct, och den practiska Astro- 

 nomen kiinner aUtior val, att denna sistnamnde 

 olagenhet ej en gang kan aflijelpas medelst an- 

 bringande af n&got slags macbinerie , hvarigenom 

 foremSlct alilid bibebolles i Tubens axel. — • 

 Detta ar ocksa orsaken hvarfore Herscel, vid 

 sina talrika observationer pa Nebulosae, ej he* 

 gagnat stone aggrandering an 870 ganger pA det 

 namnkunniga j^o fots Telescope t. De fordelar, 

 bvilka genom ett sk stort Reflexions-Telescop 

 kunde erhallas, forminskas dessutom ofta gan- 

 ska betydligt af atmospberens under observa- 

 tionerna foranderliga temperatur, hvilken intill- 

 dess den hunnit antagas af den massi\rare me- 

 tall-spegebi , ofverdrager dess y ta med en i flere 

 timmar fortvarande dimma, som vid intrafFan- 

 de stark kold afven ofvergar till is och d& ej 

 kan borttagas, utan att skada polituren, forr iin 

 blid viiderlek §ter intriiifar. 



Hvad jag hittills anfort visar endast,huru 

 foga man af en framtid bor forvanta i forbatt-* 

 randet af v^ra observations-methoder ocb Instru- 

 menter i allmanbet. Harigenom bestrides p4 

 intet satt mojligbeten af blifvande upptackter. 

 Endast ett maximun af noggranbet, hvarmed de 

 lunna ske och den rymd , inom hvilken de san- 

 nolikast bora utgora amnet for vidare forsknin- 

 gar, kunde deraf bedomas. Med denna nog- 

 granhet, hvartill vi kommit , och inom denna 

 rymd, som for oss ar anvist, hvem v^gar uppge 

 hvad som annu ^terstSr att skorda? — Skulle 



i3 



