194 II 



man likval uppskatta det efter livad de bS-^ 

 da Deceniiieriia af narvarande Sekei allaredan^' 

 medhuunit, sk blefve utslaget visserligea hogst 

 orimiigt. 



Det enda man med sakerhet kan p^stS, ar 

 att ingen till vSrt System horande stone morfc 

 eller lysande Planet annu ar obekant, s& framt 

 han ej befinnes till ett afistSnd, der bans per- 

 turbations-verkningar pk de redan kanda blifva 

 omrirkliga. Om ban ej med optiska Instru- 

 menter kunnat upptackas , skulle likval dess till- 

 varelse af Theorien uppdagats. De astronomi- 

 ska Tabellerna ofver Plaueternas ocb Satelliter- 

 iias rorelser aro nemligen redan tillcikta med en 

 motsvarande mangd frSn dessas inbordes gravi- 

 tation harledda eqvationer, bviika,1 genom till 

 en del obetydliga correctioner, gifvit dem. sk 

 hog grad af p^litligbet, att den nyssnamnde for- 

 modan ar mer an sannolik. Betraffande ater 

 till synlig storhet ocb massa sk sma, som de 

 iiyastti fyra Telescopiska Planeterna (bvaribland 

 Pallas enligt Herschels uppgifter skulle ega en 

 yta af blott 34o qvadrat mil) ar deras igenfin- 

 nande endast tankbart genom tillfalligbeter, bvil- 

 ka i kommande tider, snarare an nu, bora intraf- 

 fa vid en dk skeende sorgfiillig revision af vSra 

 sk fullstandiga Sfjern-Cata/oger. Saknas dervid 

 pa ena stallet en stjerna, sk maste hon sasora. 

 Planet p^ ett annat stalle Sterfuinas, eller ock 

 hafva forsvunnit ur samma okanda orsaker, som 

 de berycktade stjernorna, den ena i Hipparchs 

 ocb den andra i Tychos tid. — Uranus bade utail 

 tvifvel tidigare intagit sin ratta plats i vart Sol 

 system, om man tidigare monstrat bimmelen 

 sasom Hekschel ocb dervid jemfort Flamsteeds 

 ocb Mayers Cataloger, i bvilka den sasom Fix 



