lot 



tiets yta. Den ur detta sM sannolika obetyd- 

 ligheteu af hatVens djup iir sa mycket mei a an- 

 markniiigsvard, som flere omstandigheter i geo- 

 logiskt afseende torde deraf kunna forklaras. 



Att afveii af Fixstjernors Occultationer och 

 Mdn-cidinijiationer bestamma jordmeridiaiiers 

 och pavallelers utseeiide, hafVa Triesnecker och 

 LiNDENAu framfcir andra sysselsatt sig, ehuru ob- 

 servationcrnas felaiide mathematiska noggranhet, 

 ej kail leda till en fullkomligare visshet. Sakdes 

 iiro dock alia forsok gjorda till upplosningen af 

 detta for vara parallactiska rakjiingar hufvudsak- 

 liga och afven i andra afseenden mer eiler mm- 

 dre vigtiga problem, hvars ytteriigare bearbe- 

 tande, sasom forenadt med vida storre kostnader 

 an all amian astronomisk undersokning, endast 

 kan belbrdras genom Regeringarnes^ samfaldta 

 frikostighet och medverkan. 



Siikra methoder till Laiituds" och i synnerhet 

 Una Lon^ituds-bestdnmingar aro ibland de nytti- 

 gasteresultater Astronomien frambragt, s& val for 

 palitligheten af ^tskilliga frSn hennes egna obser- 

 vationer hemtade i theorien oumbarliga slutsatser^ 

 som for flera behof i det borgerligasamhaIlet,hvii- 

 la endast derigenom kunnat uppfyllas. Fran Man- 

 tabellernas fullkomnande, Spegel-seoctanters och 

 BoRDAiSKA Rejlexions-cirkelns uppfinning, samt 

 6V^ro^^o7?^ef^ar^ fortriiffliga inrattning, hvilka alia 

 af dessa behof hufvudsakligast blifvit foranledda, , 

 liar Navigation mottagit de erforderliga bidragen 

 till sin vetenskapliga fortjenst, och, frSn forut 

 antingen alldeles obekanta eller hogst ofullstiin- 

 digt kanda lander , tacksamt atergifvit en rik 

 skord af ypperliga ortsbestamningar. — Unter'* 

 suchimgen ilber die Geographie des neuen Conti^ 

 nents^ gegriindet aufBeobachtungen Alexander's 



