underscJkningaf Sr den bdfunnen r: 55 1 hundra tu- 

 sendelar,hvarmed qvadrateii pa obsei vatioiis-stal- 

 lets Latitiids Sinus bur multipliceras, ocli nied en 

 sannolikhet af 1^1:27 mot i kan man anse dan vara 

 innesluten meiian gransei na 5 och 6 tusendelar. 

 Med 4^54 niot i kan mun aasvara fcir en min- 

 dre jord-^afpiattniag an 5^5 och med miliioner 

 milliarder mot i lov giitigheten af deii satsen, 

 att jordens tiithet okas mot, dess medeipunkt, 

 omkring liviiken, da tyngdskraftens pa jordjtaii 

 iakttagna rtigelLundna forhailande bevisar en 

 symme£risk sattning, man bor anse fcir alldeles 

 afgjordt hennes priniitiva flnida tillstand genom 

 ^n alia dess delar upplo&ande varme-kraft. Vid 

 det modosamma arbetc, som Tabellerna for 

 Jupiters och Satnrni rorelser kostat Bouvard, bar 

 ban funnit den forras niassa = toVt ^^^ ^^^^ ^^*^ 

 sednares, med ring och mSnar inberaknade r= 

 s/ts ^^1 ^f Solens Massa. ■ — JNiohundrade mot 

 I yrka det forsta resultatets palitlighet inom 

 yI^- del af det hela, 11 000 mot i, att det sed- 

 iiare ej Hr feiaktigt p& ^1© ^^^' ^^^^ ^^ detta 

 iiastan betyder det samma, som att ett Sekels 

 fortsalta observationer, laggda till dem vi redan 

 ega samt underkastade en lika granskning, ej 

 bora andra Bouvards uppgift med ^J- del; s§l 

 ser man burn framgangen af foljandc generatio- 

 iiers arbeten, afven i de svSraste fragor, redan 

 kan bedoraas och, man mS iifven saga det, vid 

 flere tillfiillen i fortid begagnas. — Legendre ha- 

 de bevist, att vid berakningen af ett Triangelnat, 

 ntfordt pa Jordytan, man endast hehofde den pla- 

 na Trigonometriens formler, sedan man fran hvar- 

 dera vinkeln siibtraherat tredjedelen at den tillho- 



14 



