2X1 



lade? till en stjenia af blott io:de storleken, 

 hvars slutliga genomskinliga betackning af Co- 

 meten Olbers trodde sig formarka; och detta 

 oaktadt upptacktes deuna, eiidast med Telescoper 

 svagt syubara, fremling iiiom nSgra fk dagars 

 skiljaktighet af Pons i Marseille, Mechain i Paris 

 och Olbers i Brehmen. Med s^dane vaktare p& 

 iiessa bimmelens Mngvaga gaster bor man St- 

 minstone ej befara, att plotsligt ofverraskas af 

 de oordningar, for livilka man s^ ofta ankiagat 

 dem, annu mindre, att nagon med bara ogonen 

 synlig Comet smygt sig undan sednare tiders 

 uppmarksamhet. — Cometernas antal ofverstiger 

 redan 120. Ibland dessa kom 1680 ^rs Comet, 

 som af Whiston beskyldes for S jnda-Floden , 

 iiarmast Solen (o,oo63 '*') och den, som syntes 

 1729 var i sitt Perihelium derifrSn mest afliigs- 

 liad Q4,o6g^). Ingen liar varit Jordeii sa niira 

 som Cometen 1770, hvars minsta afstand ifran 

 OSS uppgick till 6 ganger Manans. Hans om- 

 loppstid, 5| ar, sSdan den af observationerna 

 beriiknades, var den kortaste man kande; den lang- 

 sta deremot, 7334 ^r, tillhorde 1773 Srs Comet 

 och da Cometen 1771 var den enda, hvars syn- 

 liga bana bestamdt forr^dde en Hyperbolisk form, 

 ehuru alia de ofrigas i egentligaste mening aro 

 elliptiska, ar det markvardigt, att, bland alia 

 Cometer man dittills observerat, inom tre pS- 

 foljande Sr hafva sett de tvenne , som hastigast och 

 langsammast tycktes fullborda sina omlopp kring 

 Solen och den tredje, som alldrig mera arnade 

 besoka vart Planet-System. 



Flere orsaker bidraga dock, att gora om- 

 loppstidernas bestammande opSlitligt, hvaribland 



Jordens medel-afst&nd fran Solen « r, 



