den hufvudsatligaste torde bero af Planeternas. 

 perturbations verkningar pa kroppar, som till 

 sina massors storlek kumia sa ofullstandigt be- 

 domas. -*• Banan kan derigeiiom vanstallas sa, 

 att dess elementer vid en framtida Cometens 

 &terkomst ej mera aro igenkanneliga och om- 

 loppstiden, i folje deraf , blifva mer eller mindre 

 olika den forut berSknade. Ett miirkvardigt ex- 

 empel derp& lemnai- 1770 5rs Comet, som, oak- 

 tadt sin ofvannamnde korta period, likval ej 

 kunnat med visshet urskiljas bland miingden at 

 forr eller sedan observerade. En tillfredsstal- 

 lande forklaring af denna sallsamma handelse 

 jemte 1807 och 181 1 firs Cometers langvariga 

 sjnlighet och pd dem, fr3n sk mSnga stallen, 

 medtjenligarelnstrumenteroafbrutet fortsatte ba- 

 de physiska och astronomiska observationer liaf- 

 va vi emedlertid, att tacka for den svSra Comet- 

 theoriens mahanda fuUandade bearbetande. La- 

 place hade redan utvecklat laran om Cometernas 

 perturbations-berakningar och Burckhardt, Bes- 

 SEL, Olbers, Gauss, Legendre m.fl* hafva i den mo- 

 dosamma tillampningen prof vat sina egna djupsin- 

 niga methoders med hvarannan tiiflande for- 

 ,trafflighet. Burckhardts undersokningar bevisa- 

 de, att Cometens 1770 hkde sjnlighet och korta 

 jord-afstSnd vore en alldrig mera intrafFande 

 tillftillighet, forordsakad af Jupiters perturbation, 

 hvars Man-Sjstem han genomgatt §ren 1767 och 

 1779, utan att likval sjelf formS deruti Sstad- 

 komma den minsta rubbning. Besset. fann, att 

 bans for Comcten 1807 beraknade on^loppstid, 

 af 1713^ ar, afven horde genom Jupiter (^ty Sa- 

 turnus och Uranus egde i anseende till sina la- 

 gen ej nagon inflytelse) forminskas med 178 Sr^ 



