ai5 



snarast skall upplysa oss, kanna vi for det 

 iiarvarande lika litet som alia andra amnen, 

 der var kunskap eiidast bestir i hypotheser. 

 Hvad som har fornamligast torde kunna leda 

 till nSgon antaglig forklaring, aro de observe- 

 rade phenomenerne af Comet-svansarnes ge- 

 nomskiiilighet och alltid bestamda riktning ifr^n 

 Solen. Olivers, en Americansk naturforska- 

 res , experimenter , att fran denna sednare 

 omstaiidighet bevisa Sol- och Comet>-atmos- 

 phererzias electriska natur, tyckas fortjena en 

 storre uppmarksamhet, sedan Schroter, ge- 

 nom observerade norrskenslika stralskjutningar 

 hos 1807 ars Comet, afven fallit p4 tankan om 

 ett omgifvande galvanico - electriskt fluidum. 

 Cometen som syntes i Juli 1819 hade, till folje 

 af DiRKSENS elementer, bordt ga oCver solskif«. 

 van, belt nara hennes medelpmakt, mellan kl. 

 5 och 9 ff m, (Pariser tid) den 26 Juli; men. 

 da denna observation ej var forut bekant, sk 

 lerodde det endast pa eu handelse, om den 

 blifvit iakttagen. General Lindener var den 

 forste, som anmalte, att ban, just pa den utsatta 

 dagen och emellan de angifna timmarne, hade 

 bestadat solen, utan att derpa se nagon enda 

 flack, hvilket derfore gaf anledning till dqn 

 formodan, att Gomet-karnan aiatingen upptagit en 

 omarklig synvinkel, eller ock varit alldeles ge- 

 liomskinlig, som skulle ofverensstamt med den 

 ofvanonmamnde stjernbetackningen af Cometen 

 1802, hvars genomskinlighet afven Olbers pa- 

 sted, ehuru den fornekats af Meciiaiks obser- 

 vation pk samma phenomen, Vid jemforelsen 

 af sednare underrattelser blir det dock ganska 

 sannolikt, att Cometen imdfallit Lindeners upp- 



