2:22 



beskafFeiihet kannemSrlen for djurens slagten- 

 samt fiistade pa den iiire organisationen all 

 det afseende, som det riiiga forrMet af" zooto 

 miska uiidersokningar pa haiis tid kunde med 

 gifva; — och ehurii haii sjelf icke medhann a^ 

 i detaljer fullfolja dessa sina djerfva ideer, ga 

 han dock redan en hestamd rigtning ^t dei 

 forskniugsanda , som forst flere decennier eftei 

 bans dod s^ fruktbarande utvecklat sig. 



Den jemforelse man forut inskriinkt til 

 djurens yttre former, utstracktes efter hand af 

 ven till deras inre; man borjade att med un 

 dersokningens fackla folja hvarje organ, frai 

 de djur bos bvilka det endast finnes antjdt 

 till dem bos bvilka det till sitt vasende ocb si 

 na fmictioner ar fuUkomligast utbildadt; mai 

 anmarkte i bvad man ett bristande organ er- 

 sattes af ett annat, bvilka delars utbildning 

 mer, bvilkas mindre, stod i forliallande till 

 hela djurets organisation, ocb sk uppstod ba 

 stigt en ny vetenskap, den comparativa Ana^ 

 tomien, bvilken spridde ett nytt Ijus ofver he 

 Zoologien, ocb afven p^ det verksammaste ii 

 grep i dess Systematik. Till de af Linne an 

 tydda vigtiga grmidlinier for djurrikets indel- 

 ning, nemligen nutritionen, circulationen ocb 

 den dermed i samband st^ende respirationen, 

 upptogos nu afven Nervsystemet ocb Benbygg- 

 naden. Harigenom uppdagades ocb bestanides 

 icke allenast naturligare afdelningar inom djuTr- 

 riket i allmanbet, for de s^ kallade lilgre or- 

 ganismerna grundades afven nya klasser och 

 en ny systematik. 



Riktad med ymniga forrdd af s§ val na- 

 turhistoriska som i synnerbet anatomiska och 

 ^hysiologi^ka kunskaper, bar man slutligen i 





