33l 



till interessanta jemforelser mellan dessa landers 

 foglar. Sk t. ex. bland ett nastan lika antal af 

 omkring 200 arter landfoglar, som iorekomma 

 i hvardera af dessa lander, finnas endasfc nagot 

 ofver 20 gemensamma for bSda. Det ar bekant 

 huru mycket de Amerikanska foglarne utmarka 

 sig framfor de Europeiske genom praktfuUa far- 

 ger; nien enligt Wilson skola de afven, i af- 

 seende p4 sSngen, aga ett lika stort foretrade, 

 och emot Europas enda fortraffliga Naktergal, 

 skall Norra America kunna uppstalla 10 lika for- 

 tjusande sangfoglar '•'). 



KuHL liar gifvit en ofversigt af Pappegoj- 

 slagtets talrika arter, jerate anmarkningar an- 

 g&ende deras hemvist, samt de forut bekanta 

 arternas kannetecken och de nyas beskrifningar. 

 De bar upptagna arters antal stigrr till 209. For- 

 fattaren bar bifogat en Nomenclator till Le Vail- 

 I.ANTS bekanta praktverk ofver dessa foglar ^'^^* 



Det af Illiger {first uppstallda slagtet Z^^'tz- 

 drocaleptes bar af Lichtenstetn blifvit nogare 

 Lestamdt och beskrifvet. De hit horande arter 

 aga en ovanlig likhet i anseende till fargteck- 

 ningen, men visa i anseende till nabbens form 

 en olikhet, som inom ett och samma slagte ar 

 hogst ovanlig. Lichtenstein anfor af detta slagte 

 Stminstone i3 bestamda arter, alia fr&n Sodra 

 America ^^-''-'Q, 



*) Det ma anmarkas att afven WtLsoN nekar SvalornaS 

 vinterlage, sa val i vattnet som pa det torra, och med 

 flere skal soker styika den meningen, att de, likt andra 

 smafoglar, mot vintern flytta till sydligare lander.. 



**) Nov. acta Phys, med. Acad. Natur. curios Tom. XI 

 1820. 



***) Abliandl. d. Acad. d. Wissensch, in Berlin aus de» 

 Jahren 18 18, 1819. Berlin 1820. 



