ago 



I. Phytographie. 



X^ or att med liitthet kiuiiia granslia ocli igen- 

 ]<^aniia det stora aafai af viixter , som jorden ilgcr, 

 hafva Botanisteriie varit omtaiikte alt uppstiilla 

 viixterne elter iiSs^on viss methodisk ordnine ellcr 

 alt Iramstalla sa kailade 



f^dxt-Sjstem. 



Botanikeii ager tvenne system, efter bvilka 

 Vaxtcriia kiinna indelas och uppstallas : nemligeii 

 V. L i n 11 e ' s Sexual-System eller det s^ kaljade ar- 

 tiliciella Vaxt-systemet och Jussieu's eller det 

 si'^ kailade naturiiga Ytxt-systemet efter vaxternas 

 naturliga orduingar (ordines naturales planta- 

 rum). Vi skola hiir lemiia en korrt framstall- 

 niijg af bada. 



FON Linne's Sexual-System. 



Det bar blifvit kalladt Sexual-System der^ 

 fore, att det hufvudsakligen blifvit byggt p^ 

 kunskapen om vaxteriias kon (sexus). Det iir 

 af flera orsaker ett artificielt system, dels der- 

 fore, att v. Liiine for uppstallnings-metboden 

 valt ett verkligen ganska konstigt kaiiiiemark 

 iiamligen Stamina, dels ock deifore, att detl 

 kannemaike icke allt igenom blifvil ur en end 

 synpunkt betraktadt, utan att Stiftaren an rakna 

 Staminum antal, iin afsett deras insertion, a 

 betraktat deras forbSllande till hvarandra i langd 

 iin deras olikartade bopvaxniiig, an koneiis olik 

 forbSllande till hvarandra, o. s. v.; genom dess 

 kannemarken hafva afven oftast de mest narslag 

 tade Genera blifvit vidt fr3n annan skilda i sar 

 ^kilda Classer, Det Lianaeiska systemet ar for: 



\ 



