2gi 



ofrigt s^ allmant kandt, att Jess vidare utveckliug 

 har icke ar nodigt 7). 



Ibland alia Vaxt-system, hvilka blifvit fram- 

 stallda, ar det Liiina?iska af dcu storsta allmaii- 

 nelighet i priiiciper, s^ att ifraii dcss stiftelse 

 allt ill till denna tid halVa alia de vaxter, hvilka 

 i sa otrolig miingd blifvit upptiickta i alia trak- 

 ter af verlden, kiiuiiat med beqvamlighet i sj- 

 stemet inforas, utaii att iiagoii rnbbning af sy- 

 stemets vasende iiagonsia koniniit i fraga. Ett 

 Sudani sjvStem ar viil att ansc som en stor sail- 

 samhet, Stminstoiie iblaiid erfai eiihets-veteiiska- 

 perna, och vittiiar iiogsamt om vidden af dess 

 Stiftaies Ssigter. Det av af alia Vaxt-sjstem , 

 hvilka hittills fiiiiiiits, det, efter hvilket vaxteriia 

 liittast kunna examineras och igeiikannas. Genom 

 sin fattlighet oeh sin latta anvandbarhet har detta 

 System pt\ niangfalldigt satt bcfordrat viixt-kan- 

 nedomeii. Det ar ock denna lyckliga egenskap, 

 som forvarfvat Botaniken sS manga gynnare, id- 

 kare och vanner, hvilka hvar i sin mSn bidragit 

 till den iilskvarda vetenskapens utvidgning. De 

 fiesta System och Floror, hvilka efter Linnrei- 

 ska reformationen blifvit utgiiiia, hafva blifvit 

 ordnade enligt detta system, och det ar att for- 

 nioda, att detsamma, sSsom for sitt andamSl, 

 namhgen vaxternas liitta igenkannande, lampli- 

 gast, torde i alia tider komma att begagnas. 



De Vaxt-system, hvilka utkonimit sedan 

 det Linnaeiska tidehvarfvet, och hvilka ordnats 



7) Foifattaren till denna berattelse anser sig icke bora 

 bcdoma, om de indragningar af atskilliga ibland de Lin- 

 naeiska Classerne, hvilka sednare tiders Forfattare trott 

 sig till vetenskapens lattare inhemtande bora verkstaUa; 

 verkeligen gjort det gagn, som asyitats. 



