sp5 



for den kunskap, som lian uppodlade. Han fanii 

 afven dS, att de viixter, liviika bora till samma 

 orduiiig eller familj, vanligcn aga en stor of- 

 verensstamnielse i sina frons mre l)jggnad, och 

 d^ Bernh, de Jussieu ar lySg ordnade vax- 

 terna i triidgarden vid Trianon enligt det systeiii, 

 som ban nii uttiinkt, beslod denna nielbod buf* 

 Yudsakligen uti fronas inre bjggaadi bvarvid 

 ban ufta observe! ade narvaron uf den kropp, 

 som omgifver embryo uli vissa froii^ namligcn 

 den af Grew benamnde albumen, bvilken Jus- 

 sieu vid bestammandet af ordniiigarnas kanne- 

 tecken ansag af vigt att anmarka. Bernhard 

 de Jussieu pubHcerade aldrig de observationer 

 ban gjort ofVer det naturliga vaxt-systemel, mea 

 ban uppfostrade uti sina laror en Erorson, som, 

 yndervist i Farbrodrens scbola, fcir detta system 

 oppnat ett fait af nya forskningar. Prof. Ant* 

 Laur. de Jussieu inlemnade redan i sin Far* 

 brors lifstid Sr 1773 till Vetenskaps-Acadeniien 

 i Paris en Afbandling om Ranuncnlacea^, uti 

 bvilken ban lagt frons inre byggnad till grund 

 for ordningens kannetecken, ocb fran denna tid- 

 punkt blef man ofvertygad, att bos arteriia af 

 samma slagte, ocb bos slilgterna i samma ord- 

 ning, bade Embryo bos froet vanligen ett lika 

 lage. Nu borjade den yngre Jussieu att med 

 alfvar studera froens inre byggnad > d5 ban in- 

 sag de fordelar, bvilka derutaf skulle uppkomma 

 for kannedomen om viixternas naturliga slagt- 

 skaper. Ar 1789 utgaf ban sitt beromda vert 

 Genera plantarum secundum ordines naturales 

 disposita, som i sa bog grad upplyst det natur- 

 liga systemet. Vid arbetets slut upptager ban 

 dock 1 36 sliigten, bvilka ban icke kunnat in- 

 classificera, dels for bristande kamiedom om 



