S38 



tljfning, och alt hos somliga sliclan Sr aldeles hel 

 sSsom hos Achneria,, Catahrosia Beau v., Gljcerid 

 Br., Melica lyinii., afVensom hos flera arter i 

 sarskilda slagt^n , t. ex. Poa aquatica Linn, och 

 striata Mich., Biiza canadensis Mich. I anled- 

 ningafdenna klyfhings olika langd eller slidans 

 helhet indeiar han slagtena i 4 sectioner. Hau 

 tror, att denna oJika beskaffenhet hos Grasens 

 slidor kan blifva en charactere ^ccessoire foi^ 

 slagtena iS?)- 



Hr T u r pi n , i Paris, har lemnat en af hand- 

 ling om Grasens och Cyperacearum blomnings- 

 satt (inflorescentia), och ingAr harom uti ganska 

 vidstrackta undersokningar i88)» 



PALMiE (Palmer, Palm trad), dessa Vaxtrikets 

 Furstar, som von Linne' kallade dem , voro af 

 honom s^ foga kande, att han icke tiiltrodde sig 

 att inclassificera dem utij sitt system, utan hi- 

 fogade dem der uti ett Appendix; i3 arter voro 

 utaf honom i bans skrifler anforde. Sedan deix 

 tidein har kannedomen om deras fructifications^ 

 organer blifvit ganska val bestamd, sa att de 

 kunnat uti Classerna inforas, och ett ansenligt 

 antal af nya arter ar i sednare tider upptackt, 

 genom de vigtiga upptackts-resor, Iivilka blifvit 

 i synnerhet till Sodra America verkstallde. Will- 

 den ow upptog 70 Palm-arter. Humboldt och 

 Kunth upprakna 187, af hvilka 97 aro botanice 

 teskrifna och de ofriga annu obestamde; ibland 

 Palmerna aro Stminstone ofver 87 Americanska. 

 Humboldt ochBonpland sago i Sodra Ame- 

 rica ofver 45 arter; — Palmernas ymnighet af j 



187) Annales du Physique etc. Octob. 1819 p. 24 li 

 och 247- 



188) M^m. du Mus. V. p. 426—492. 



