115 



med musculosa vaggar, en lielt kort oesophagus, och 

 en ytterst liten, sackformig, blind, maghala. Del 6f- 

 riga slora rnmmct af kroppshalan ar fyldt med Cer- 

 carier i alia utvecklingsgrader. De borja der som 

 sm^, af en hinna onngifna kulor af karnceller. Ku- 

 lan forlanger sig, far framst en mun, afsnores bak- 

 till, tills sfjerten blir allt mera tydlig, far en sug- 

 skifva, alia inre organer, och sist halskragen. De 

 gula maskarne aro saledes ammor till Cercarierna. 

 Dessa lemna dem genom alt iitkrypa bakom halskra- 

 gen och i narheten af de sneda u(skotten. Aro Cer- 

 carierna utkomna i de vattenfyllda rummen mellan 

 snigelns inelfvor, Sc\ bidraga dennes egna rorelser att 

 trycka en del af dem iit genom de fina kanaler, ge- 

 nom hvilka vattnet inkommer i dessa hali2:heter. Sci 

 blifva de fria och simma nu omkring lills de 

 ater funnit en snigel att forpuppa sig pa; de som 

 blifvit qvar forpuppa sig derinne, heist i hjertats for- 

 kammare. Forpuppade forblifva de i 7 — 9 manader. 

 — Distoma har saledes sasom larv varit en Cerca- 

 ria, och denna ar med manga syskon uppammad i 

 en af Bojani gula maskar. Hvad ar dessa ammors 

 ursprung? Under vinterm^naderna funnos, constant, i 

 nagra sniglar, tagna pa samma stalle som de ofri- 

 ga, och (illika nagot yngre an dessa, inga andra 

 helminther y an sadana, som hade ammornas yttj'e Amman 

 foriUy men innehollo, ej Cercarier , utan verkliga^^ ^^^^'' 

 ammor i alia utvecklingsgrader , och saledes voro 

 Ammonias ammor ^ Alt ammor, Q'Gammelammer''^. 

 Ammorna utvecklas, likt Cercarierna, af cell-kulor, 

 som smciningom utvaxa. Altammorna hafva samma 

 form som ammorna, endast alt magsacken synes vara 

 slorre, och dessa tva generationer hafva, jemte Cer- 

 carier i allmanhet, allt det yttre gemensamt, hufvud, 

 mun, krage och sidoufskott, (= kroppskanterna vid 

 stjertbasen hos Cercaria). — S^ har S. foljt Distomas 



