ii6 



ulveckling til! trpdje uppsfigandc led. For all gifva 



ett begrepp om det sista ledets, Allammornas till- 



komst, hanvisar ban till Sikbolds iakttagelser ofver 



Monostoma mutabile, (Wiegm. Arch. I, 45) en af de 



fa af denna familj, der fostret utvecklas redan i ute- 



Ait-Arn- rus. Ur agget kommer ett vasen med punglik kropp 



Tiimmer ocli luifvudet, tvaH, med tre lober. Det hela ar be- 



djnr, somjgpi^i^ j^gj flimmerhSr, och pa hufvudet synas tvS 



ar nnge at ' r J ^ 



en utveck-os^on. Denna form liknar sAledes unorarne af Disto- 

 stoma, ma sasom Mehlis, Nordmann, Siebold beskrifvit dem. 

 1 bakre stora cavlleten Jigger, alltid i samma sfall- 

 ning, inneshitet ett annat individ, som snart bryter 

 sig ut och ar nastan alldeles likt ammorna eller 

 altammorna. Da Monostoma star mycket nara Di- 

 stoma ar denna iakttagelse fullkomligt anvandlig 

 pa detta sednare slagte och utvecklingskedjan sluten. 

 Den ur agget utkommande ungen har ogon, och 

 simmar omkring med liflig flimmerrorelse; ur denna 

 framgar ett trogt cylindriskt djur, alt-amman, som 

 uppammar ur sig sjelf en mangd nya, det sjelft lik- 

 nande varelser, af hvilka hvarje ater i sin ordning 

 blir amma at ett antal Cercarier, hvilka slutligen 

 aro larver till lika manga Distoma-individer, och, 

 under en viss period fria i det omgifvande vatinet, kunna 

 soka en ny snigel, pa hvars hud de kunna forpuppa 

 sig, for att genom dess vattengangar sedan, scisom verk- 

 liga Distomer, intranga i dess inre. 



Kring samma sniglar, Lymn. stagnalis och Pla- 

 norbis corneus, svarmar afven i otalig mangd en an- 

 nan art, Cercaria armata, som barer en tagg ofver 

 munhcilan. Att denna forpuppar sig som foregaende 

 har redan Siebold visat (Burd. Phys. II.). Innan 

 detta sker kryper djuret omkring pa snigelns slem- 

 miga hud, och sticker med taggen tills det p^ na- 

 got stalle genomborrat den. Stjerten slanges nu bort, 

 och, som dcnnes inre kanal fortsattes inat kroppon, 



