in 



uppslar nil oppningen for Distomernas egendomliga 

 uttomningsorgan. Inom puppan omsar djuret hud och 

 aflagger dermed taggen, soni faslnar i hylsans vag- 

 gar. 1 manga veckor ligger djuret i puppan och 

 utkommer som en Distoma, hvilken nu fran huden 

 begilVer sig till snigelns inre adiare delar. — Denna 

 Cercaria ar bildad, tillika med manga syskon, i den 

 stora cavileten at" en sackformig amma, ("Keimschlauch", 

 SiEB. 1. c), hvaraf ett stort antal i klumpar sitta pa 

 lefvern, njuren, eller andra inre organer. De slorre, 

 aldre, visa ej spar till rorelse, men val de mindre, 

 yngre. St. visar dessa ammors bildning genom cel- 

 lers utvaxande, och att fran borjan Cercarieembryo- 

 nerna finnes i deras inre kavitel. Aro Cercarierna 

 utbildade, sa ga de ut genom en oppning i ammans 

 fritt hangande anda. Denna vag taga de ock vid 

 svag pressning, och deraf hander, att, nar snigeln 

 hastigt drager sig in i skalet, en mangd Cercarier 

 utpressas ur ammorna och ut genom vattenkanalerna. 

 Emedlerlid stadna manga inom ammorna. och det 

 hander till och med^ att de der fdrpuppa sig och 

 blifva Distomer. Ammornas utveckling ur altammor 

 har St. ej har kunnat folja. 



Cercaria ephemera Nitzsch forpnppar sig enligt 

 V. Baers m. fl. iakttagelser i hjertformaket hos Pa- 

 ludina vivipara. Det deraf blilVande Distoma har St. 

 ej sett utkomma ur puppan, men formodar hafva fun- 

 nit det i lefvern. Ammorna till denna Cere. likna 

 dem till C. echinata, men maghalan ar mycket langre 

 och sidoutskotten saknas. Sadana ammor fann SiE- 

 BOLD inneslutna i andra "Keimschlauche," d. v. s. 

 altammor. 



Pa Anodonta lefver ett stort antal af sma mi- 

 croscopiska flimmerdjur, njurformiga, flata, med mor- 

 kare andar, nastan lika Paramsecier. De svarma om- 

 kring i mantelns och fotens vatten-kanaler, forlora 



