107 



individer af stimmet, (Eschh. I. c). Glugk har i 

 Grodans lungor funnit aggen af Ascaris nigrovenosus, 

 utan alt spar syntes till sjelfva djuret, Inst. 1842, 

 231. I aniedning deraf anmarker Ghuby, ib. 239, 

 alt bade Valentin och ban sett aggen cirkulera med 

 blodel. Han bar funnit Ascarider inom nervernas ski- 

 dor, mellan deras primilivfibrer, der de bade Vtt — ^^tj 

 mm. liingd ocb rorde sig langsamt. 1 lungorna tin- 

 ner man dem i cellerna, omgifna af en gul, bard, 

 klotlik subslansj det ar som sag man tuberkehnassa. 

 Gruby bar injicerat agg af Entozoer i blodet. Han 

 sag dem foras med blodstrommen, men stadna i ca- 

 pillarsystemerna, serdeles lungans. Der s5g ban dem 

 utvecklas, froflacken bildas ocb forsvinna, embryo da- 

 nas ocb rora sig. De aggen omgifvande vafnader 

 foriindrades dervid, blefvo opaka, ocb bilda, i lun- 

 gan, den ofvan namnda substansen. Bast [yckades 

 dessa inject ioner med "Monostoma a large disque su- 

 ceur." — Sa fann ocksa redan Schmitz, (de vermi- 

 bus in circulatione viventibus Berol. 1826) belmin- 

 tber i capillar-karlen bos grodan ocb Valentin An- 

 guillula intestinalis i fotens karl bos samma djur. 

 (Rep. VI, 51). Den sednare fann afven i blodet bos 

 Salmo Fario ett microscopiskt djur likt infusorieslag- 

 tet Amoeba Ehrb. Det var forst kulformigt, men 

 skjot ut en svans, ocb blef derpa langstrackt med 

 forlangningar at bogra sidan. Det inneboll sma ku- 

 lor, som tycktes ligga i klubblika sackar, kanske 

 pigmentkulor, dem det slukat, (Mull. Arcb. 1841, p. 

 435). D:r Berg barstades bar nyligen i blod ur 

 bjertat af giiddor funnit ett dylikt djur, bvarom ban 

 benaget meddelat ref. foljande. "Lifligbeten af dju- 

 rets rorelser gor det sv^rt att sakert bestamma dess 

 form. Nar rorligbeten minskas synes dock formen 

 vara den af en nagot afplaltad smal cylinder, fran 

 hvilkens hela likmd uli>ar ett slasfs tunn kamm cller 



