101 



sig, och borj.ir alt ur den uppsviillda iiiunncn ai- 

 sondra en sleinmig, sammanliangande, grcin vatska. 

 Genom den deraf blldade hylsan kryper djuret fram 

 sa langt, att de qvinliga kondelarne komma i den- 

 samma, och ur dessa gjutes nu ett smufsgront slem 

 i hvilket vanligen ligga 10, stimdom anda till 16 

 iigg. Med munnen, som ar fri framfor hylsan bildas 

 omkring densanima ett hvitt skum, slort som ett li- 

 tet honsagg. Nu drager sig igein tillbaka i hylsan, 

 tilltapper den lemnade framre oppningen, kryper 

 derpa hel och hallen ur densamma, och tillsluter utifran 

 dess bakre oppning. Han ligger nagra dagar vid 

 cocconen, och beger sig derpa i valtnet. Skummet 

 torkar till en svanripaktig betacking fastvaxt vid den 

 derunder liggande hinnan. Det hela har utseende af 

 ett ollon. 'Fr. Nol. XXI, 12. 



"Lettera del Dottore F. de Filippi sopra I'ana- 

 tomia e lo sviluppo dclle Clepsine, Pavia 1839." 



Ofver Haemopis vorax af Costa i "Acad, des 

 aspirans naturalistes de Naples". Guer. Rev. 1842, 199, 



Sanguisuga albipuncta Wahlberg, n. sp. skild franiv^^a arter. 

 S. medicinalis genom starkare knottrighet, morkare, 

 ej at gront dragande, grundfarg, genom brist pa rost- 

 gula teckningar, genom de svarta ryggrandernas hela 

 kant och ofverallt lika bredd, samt genom hvita 

 punkter stallda i viss ordning pa hvar femte ring. 

 Sverge, Kongelf. — S. hypochloros Wahlberg n. sp. fran 

 Java, liknar S. ofTicinalis, men ar talare knottrig och 

 ager starkare kakar, hvilkas hela yta ar forsedd med 

 trubbiga, nastan vartlika upphojningar. Ryggfargen 

 smutsigt gul, med en enda svartaktig, pa sidorna 

 trubbigt tandad, langslinea, och for ofrigt sma glesa 

 oregelbundna morka strimmor. Forhandl. v. de Skand. 

 nalurf. trcdje mole 1842, 665. W. A. H. 1842. 



