66 



insankt i rote Malpighii och n^r knappast till co- 

 rium, saledes ej i spacket. Skalet innehaller regel- 

 massiga, fyrsidiga ror, rakt g^ende frcin ofre till un- 

 dre randen utan forgreningar, invandigt bekladda med 

 en tunn, genomsiklig hinna, hvilken vid kanalernas 

 undra, oppna anda hanger samman frSn ror till ror. 

 Af en dylik hud ar ocksa skalels botten bildad, De 

 utst^ende ringarne tilltaga i antal med djure(s alder, 

 R. sag 11 sadana. Fotterna aro har, som i allman- 

 het bos Balanideerna, kortare an Lepadeernas. Tubi- 

 cinella tyckes foda lefvande ungar. — Coronula dia- 

 dema Lamk. har mer sammantryckta kanaler och dy- 

 lika finnas afven i bottenskilVans straliga lameller; 

 hos C. balaenaris aro de finare. Dylika ror finnas 

 hos Balani i allmanhet (hos B. spinosus fortsattas de 

 I. o. m. i de langa taggarna), afven i bottenskifvan, 

 der de aro horizontala och articulerade. Mellanstyc- 

 kena deremot aro bildade af horizontala lameller. 

 Klaffarna, som tillsluta ofre oppningen sakna kanaler. 

 — For ofrigt skiija sig Balanideerna afven deri, att 

 galarne aro stora, bildade af en regelmassigt i blad 

 veckad hud, hos Lepadeerna deremot sma^, smala, 

 spetsiga blad. 



Metamorphosen af Balanus punctatus Mont, be- 

 skrifves i Transactions of Berwickshire Naturalist Club, 

 af Riddel enligt Ann. nat. hist. V, p. 129. 

 After. Balanus chely try petes Hincks n. sp. pa Skold- 



vande" padda beskrifves i A. N. H. V, 333. 



Lepas anserifera L. skall enl. Philippi icke vara 

 Anatifa striata Lamk. utan en mindre art, som lef- 

 ver pS Sargassum och af sednare forf. blifvit ofver- 

 sedd. Wieg. Arch. VII, 258. 



Alepas Minuta Costa. Neapel. Guer. Rev. 1841, 250. 



b) fossila. Balanus carbonaria Petzholdt (de Balano et 



Calamosyringe, Dresd. et Lips. 1841 j Leonh. u. Br. 



n. Jahrb. 1842, 403). Testa multivalvis, conica, val- 



